Анали Правног факултета у Београду
448
АНАЛИ ПРАВНОГ ФАКУЛТЕТА
могу затражити само насљедници, и она се поклапа са диобом наследства. Према томе, диобом наследства долази и до раскида наследничке заједнице. Ако би наследници након извршене диобе наследства остали у заједници, или ако би неки од њих основали нову заједницу, ове нове заједнице нису више „наследничке“, већ имовинске заједнице грађанског права. Диоба наследства, дакле и наследничке заједнице, може услиједити у свако доба (чл. 147, ст. 1.), Одатле и у току оставинског поступка наследници могу између себе подијелити припало им. наследство у цјелини, као што могу извршити диобу само у погледу неких ствари и права (дјеломична диоба). То ће бити најчешће у погледу покретне дјељиве имовине и права. У погледу ствари и права чија диоба није у потпуности извршена остаје и дале наследничка заједница. Она траје, код дијеливих ствари и права, док се не изврши њихова физичка диоба (код землишних парцела њихово цијепале; код зграда преграђиване, одвајале дијелова или оснивање етажног власништва), а код недијеливих ствари и права, док семеђу наследницима не проведе цивилна диоба (продајом заједничке ствари и подјелом куповине на наследнике). Наследничка заједница по своме карактеру je имовинска заједница, која настаје у поводу наслеђивања и стицања имовине наслеђивалем. Услијед тога, она може бити само међу наследницима истог оставиоца, а односи се само на ону неподијелену имовину коју су ови наследници стекли наслеђивалем. Искл учено je уношеле у наследничку заједницу имовине стечене по наследницима по ком другом правном темелу, као што je исклучено уклучиванье у наследничку заједницу других особа, које нису наследници. Наследник коме je други наследник уступио свој наследии дио у цјелини или у одређеном дијелу, уствари није наследник оставиочев у погледу тако стечене имовине која претставла наследнички дио другог наследника. Правки основ стјецања ове имовине на страни наследника-примаоца je имовинскоправни посао уступала а не наслеђивања. Наследник прималац je учесник наследничке заједнице само ради тога што je он иначе наследник оставиочев и уколико je насљедник неподијељепе ствари, али не ради стицања наследное дијела којег другог наследника на темелу уступала (по чл. 139, ст. 2, или 149,ст. 1). Ако je ствар коју je наследие већ подијелена или ако му je оставилац оставио одређену ствар или право ко je он не дијели са осталим сунаследницима, овај наследник није учесник наследничке заједице. Оставилац je найме и сам могао извршити диобу наследства тако што je свакоме наследнику могао оставити једну или више одређених ствари или права (чл. 84, ст. 3.). У погледу тако индивидуално одређених предмета, осим ако je исти предмет оставлен физички неподијелен двојици или више наследника, нема наследничке заједнице. Међутим, ако одређеном наследнику други наследник, на темелу изјаве о одрицалу од наследства у легову корист (чл. 139, ст. 2), или на темелу писменог споразума (чл. 149, ст, 1 и 2) уступи свој наследии дио, који се састоји од ствари и пра-