Анали Правног факултета у Београду
100
АНАЛИ ПРАВНОГ ФАКУЛТЕТА
радијуса, приближно 6.000 км. Други облик чине споменути земљини вешт_ачки сателити. Они ce такође разликују по раздаљини њихове кружне путање од земље. Ta раздаљина може да буде почев од неколико стотина па до неколико хиљада километара. Tipefet облик чине тзв. «осмичке или свемирске летилице, које ce крећу y простору удал>ен«јем од земљиног радијуса. Напослетку, слично саобраћајним Лостројењима на земљи, и досад постојећим опсерваторијама које и саме улазе y овај склоп, већ данас постоје читаве мреже осматрачница, тзв. осматрачких станица, на свим географским ширинама и дужинама на земљи, a предвиђају ce и као лебдеће, y ваздуху, па и изван ваздушног простора. Оне, засад, само „прате“ летилице y простору, примају и бележе сигнале и друге информације са њих (телеметрија), евентуално им дају ,;инструкције“, итд. Разуме ce, развојем овог облика саобраћаја, и ова постројења прошириваће своју улогу. Саобраћајно средство кретања y простор, данас, несумњиво претставља специфични правни објект, по природи ствари подређен специфичном административном режиму, слично осталим саобраћајннм средствима, као што 6и били: националност, разне претпостав.ке пловидбености, итд.; затим, она су подређена одређеном грађанскоправном режиму, што ce тиче власничких односа, разних обли-ка одговорности, статуса и дејства многобројних уређаја које собом носе, итд. Разуме ce, ово саобраћајно средство има још специфичности, али je већ ово што je примера ради речено довољно да покаже, да И’ кад je реч о једном објекту ове врсте, одређивање правног положаја његовог није тако сложено, као што je случај с одређивањем правнсг положаја простора и саобраћајног пута кроз њега. Одређивање правног положаја простора, саобраћајног пута кроз њега и саобраћајног средства за савлађивање тог пута, y неку руку претставља претхсдну материју, правни оквир, активностима y простору. Активности y простору, rope кратко описане као пловидба, истраживања и искоришћавања простора, постављају посебне проблеме због тога што ce односе, с једне стране, на искоришћавање самих летилица y простору, a с друге, на искоришћавање простора помоћу летилица. У оба случаја већ сада ce уочавају две стране ових проблема. Ако ce тако може рећи, једни ce непосредно односе на земљу, као што су, например, разна осматрања земље, мерења, ,метереолошка испитивања, искоришћавања летилица за радио и друге врсте телекомуникација, фото-службу, ит.д.; други ce тичу пространстава изван ваздушног омотача земље, и односе ce на истраживања и искоришћавања простора y правом смислу речи, као, например, истраживања и искорншћавања разних облика енергије y простору, разних живих и мртвих тела y простору, итд. У крајњој лвнији, обе ове врсте проблема образују, очигледно, јединствену област, с обзиром да je увек реч о проблемима који ce тичу односа између људи, „са земље . Ипак, треба рећи, има мишљења да евентуално треба очекивати и неке друге односе, оријентисане изван земље (16).
(16) Како ce саопштава (в. например „Борба” од 24 маја 1960) утврђено Je већ пре прилично времена постојање живих организама y просторима изван ваздушног проетора Земље. To Je дало повода разматрањима неких правила о евентуалностима будућЈих односа према „становницима” других планета. В. о томе чланак претседника Међународне астронаутичке федерацпје Andrew G. Haley: Space Law and Metalaw A Slnoptic View. „Harvard University Law Record”, No 6/1956.