Анали Правног факултета у Београду
42
АНАЛИ ПРАВНОГ ФАКУЛТЕТА
ничком друштву) свој новац и добивају y замјену од дионичког друштва као посебног правног субјекта врједносни папир тзв. дионицу (акцију). Свака дионица гласи на одређену суму новца (номинала). Ако je поједини члан дионичког друштва уплатио више новца, он добива и више диоаица према суми коју je уплатио. Номинала дионице je тажо одређена да дионнца може претстављати један глас на главдој скупштшш дионичара која бира извршне и надзорне органе друштва. Уплаћени новац за дионице постаје власнрттво дионичког друштва које тиме купује средства за произ-водњу ,и радну снагу, производи тиме робу за тржиште и остварује профит (вишак вриједности). С друге стране дионичари постају власвици дионица које су примили умјесто уплаћених износа диоаичком друштву. Твме дионичари престају да буду власници средстава за производњу y аатури, тј, они као капиталисти сами себе експроприрају од тих средстава за производњу. Као власници дионица они имају право на одређени дио профита који оствари дионичко друштво. To су тзв. дивиденде, које могу бити веће или iMaite, или их уопће ае мора бити ако дионичко друштво не оствари довољао дрофита. Дионица изкорпорира то право диоаичара на дивиденде чиме je дат један од услова за постојање врједносног гаапира. Власкик диоаице има такођер право, да продаје своје дионице ако више неће да буде дионичар друштва чије дионнце посједује. Ако дивиденде стално- падају, тј. дсшосе мање профита ша уложени капитал, диовичар ће настојати да ce ослободи тих дионица и да купи друге које доносе више профита. Ако пак дивиденде датог дионичког друштва стално расту, бити lie и све већа потражња за таквим дионицама. Тако ce е ствара посебно тржиште диовица на коме ce фиксираЈу a ijajeae за дионнце које ce ту држе. To су курсеви дионица кој-и ce формирају на ефектиим бурзама. Тиме што ce дионице могу продавати и куповати омогућује ce учествовање и ситнијих власника новца y капиталистичким подузећи-ма и тиме ce акумулирају огромни капитали који су потребни ради самог развитка капиталистичког система аа вншим фазама развитка. Због тога je негоцијабилност дноница нужна посљедица самог економског развитка капитализма. Тиме што je осим инкорпорације лрава аа дивнденду добила и негоцијабилност, дионица постаје врједносним папиром. Осим тога дионица даје њеном власнику право да учествује на главној скупштини дионичара која je формално највиши орган дионичког друштва, ' Свака дионица претставља право на један глас на главној скупштини. Дионичар који има више дионица има дакле и више гласова на скупштинн, a онај који има већину дионица располаже дакле и са већином гласова на скупштинн те може битно утјецати на азбор управног одбора (равнатељства) диокичког друштва као и на избор надзорног одбора, и тиме добити стварну команду y друштву. Функције y управн и y надзорном одбору довосе дакако и дал.е приходе њеним члановима као награде за те функције. To су тзв. тантијеме које претстављају знатне износе, a које ce такођер исплаћују из оствареаих профита дионичког друштва. Дионица дакле инкорпорира и формална члааска права, a не само имовннска. Тнме je карактер вриједносног пагмра дионице још појачан. Због инкорпорације оваквих чланских права диовица ce назива корпорационим папиром (6).
(6) Растовчан, ор. cit.. с. 8 и сл.