Анали Правног факултета у Београду
233
ПРИПРЕМНА РАДЊА КАО КРИВИЧНО ДЕЛО
Најзад, за дело припремања je характеристично и то, што га je законодавац у неким случајевима узео не као самостално кривично дело него га je у односу на кривично дело у питању третирао као квалификаторну околност покушаног или извршеног кривичног дела. Тако су делатности обијања и проваљивања квалификаторне околности краВе (чл. 250. КЗ). В) Из свега изложеног може се закључити да je законедавац инкриминишући кривично дело прицремања у различитим његовим видовима имао у виду значај друштвених односа у правцу којих je припремање управљено. Y том погледу запажа се различито поступање законодавца када je реч о крнвичним делима против народа и државе и осталих кривичних дела. Код кргшичних дела против народа и државе законодавац je у неким случајевима запретно казной предузимања сваке радње припремања која je непосредно повезана са почетном извршења кривичног дела (чл. 100. и 101. КЗ) односно предузимагье круга радњи у односу на одређена кривична дела (чл. 121. КЗ). Поред тога, он je у разним облицима инкриминисао и разне делатности које су по својој природи радње припремања (стварање разних злочиначких удружења) (чл. 105, ст. 2, 110, ст. 2, 111, ст. 2, 117, КЗ). Кад су у питању остала кривична дела, законодавац je дело припремања инкриминисао само у односу на кривична дела у погледу којих je предвиБена казна од 5 година строгог затвора или тежа казна. Изузетак представља дело из члана 300. КЗ. При томе он je инкриминисао само одре Вен круг делатности чт. 298. КЗ, односно видове договора и злочиначког удруживатьа, и то само код тежих кривичних дела (чл, 299. КЗ). Каракхеристично je истаћи да КЗ некада предвиђа кривично дело, припремавьа у виду посебног дела, иако je већ постојала инкрнминација у једној општој форми (напр. чл. 117. КЗ или чл. 328, ст. 2. у односу на чл. 298. КЗ). Разлог за овако поступање свакако треба тражити у датом значају објекта заштите ових кривичних дела. Најзад, аналитичко посматрање видова кривичног дела припремања показало je да je законодавац у одређивању круга делатности које улазе у дело припремавьа ишао ванредно кривудавом линијом, тако да се не могу за ово дело извући неке ошпте характеристике у том погледу. Он je у једном случају радњу припремања инкриминисао као самостално кривично дело, да би се већ у следећем радгьа припремања појавила као облик кривичног дела изједначен у погледу кажњавања са евршеним кривичним делом, или као дело припремања одреВених кривичних дела. На крају, целисходно je истаћи да кривично дело припремања није честа, али ни ретка појава у судској пракси. Но, његово сагледавање, како уопште тако и у посебним видовхша, неопходно je за превентивно делован>е у области заштите меБуљудских односа и друштвене сигурности. Y оквиру тих настојања, проучавање кривичног дела припремања несумњиво представл>а допринос даљим позитивним кретањима.
Ар
Душан Јаковљевић
7 Анали