Анали Правног факултета у Београду
125
УЧЕШНЕ СТУДЕНАТА У ДИСКУСИЈИ
Лазар Врачарић, студент Време јавне дискусије о нацртима највиших правних аката значајно je и због околности што писмо друга Тита и Платформа за X Конгрес стављају комунисте у позицију ко ja je веома сложена и одговорна, али и велика да се за њу вреди истински и до краја ангажовати. Пре неколико година приликом расправљања о уставним амандманима учињени су, као што знамо, пропусти и од неких наших чланова, па нам се у овом периоду пружа прилика да покажемо нашој радничкој класи, и нашем друштву уопште, да je то био само један краћи период наше слабости. Иако Нацрт устава СФР Југославије нешто опширније говори о месним заједнидама, могу се уочити неки моыенти који би, по мом мишљењу, могли и даље кочити делатност ових заједница. Чини се да досадашњи положај месних заједница није био такав да би се оне могле развијати у мери ко ja се жели. Кад то кажем, онда свакако не мислим само на оно што je у Уставу речено о месним заједницама. Чињеница je да нема таквих тексту елних формулацпја ко je би могле аутоматски обезбедити добро функционисање месне заједнице и стално реализирање њене друштвене улоге. Сви смо сведоци да поједине месне заједнице своју активност испољавају доста успешно на разним пољима, док неке друге постоје само на папиру. Неретко се заборавља да je управо највећа снага и енергија месних заједница у гыгма самима. Делатност месшгх заједница не би, дакле, требало да се своди само на трибину са које се стално упућују одређени захтеви општини и другим организованим телима. Y Нацрту (чл. 199) налазимо формулацију о месним заједницама која пружа широк терен за активности. Ту je дата и номенклатура подручја за делатност месних заједница. Ипак je, чини се, остало и нечега недореченог, jep неке друге активности и околности које би могле бити од користи нису обухваћене. Ваљало би наглашеније ставити у дужност општини да се, у циљу поспешивања рада месних заједница, посебно ангажује у тој области. Не би требало заборавити да није редак случај да и оправдане акдије грађана неких месних заједница нису биле на одговарајући начгш прихваћене од стране скупштине опшгине, што je имало за последицу опадање активности грађана у месним заједницама. Божидар Спасић, студент Јавне расправе треба да се осврну и на практично остваривање уставних реформи. Морамо се осврнути ина реализацију Уставних амандмана. Погледајмо да ли су они, и, ако јесу, колико су у нас на факултету остварени. Поред тога, залажем се за веће јемство и заштиту личног рада, али и гарантију да се не претвори у извор богаћења изван домена сопственог рада. Мора се, такође, решити питање нерационалне организације, лошег рада, немарног пословања итд. И однос привреде и науке je један од проблема којем, по мом мишљењу, Нацрт устава није поклонио довољно пажње. Намеће ми се, у вези са излагањем професора Павла Николића, још једно питање које му постављам, а оно je: да ли je наше право зрело за кодификадију?