Бранич
ДЕфИНИЦИЈА II ПРАВНИ ПОЈАМ СВОЈИНЕ
639
једно макакво право и баш о ономе који не би имао никакво. 64. — Занимљиво је да римски правозналци нису давали дефиницију својине. Као искусни практичари, они су без сумње налазили, сједне стране, даједоста тешко добро дефинисати ово право, а с друге стране, да је бескорисно дефинисати га, јер сви људи имају о њему урођен појам и цене му јасно важност. Дима, може бити из истих разлога, такође се уздржава да га дефинише. 65. — Једна дефиниција својине добра је само под условом ако садржи без икакве сумње, да је право служити се ствари правило за сопственика, и за самог сопственика, не правило без изузетака, него опште правило. Ту лежи битна разлика између својине и сваког другог стварног права, које је само право служити се ствари по изузетку, и ова разлика треба да се види јасно у дефиницији својине. Дефиниција Аићгу Еаи-а представља правило као апсолутно и не приличи никаквом праву. Дефиниције законика и Потијева хоће доиста да изразе правило онакво какво је, способно за изузетке, али оне то чине тако и таквим формулама да опет излазе на то: да је својина право чинити све оно на шта имамо право да чинимо или право чинити све оно што нпје забрањено законима, и отуда приличи свима стварним правима. 66. — Ове тако лажне или тако мало одређене дефиниције биле су примљене, за то што ми сви имамо врло сигурну свест о томе шта је својина, и што је у самом имену права о томе за наш дух јасна и довољна дефиниција: ми коригујемо или испуњујемо инстинктивно и баш и не примећујући их, нетачности и празнине несретних формула које могу тражити ову јасну реч. 67. — Сви аутори, пошто су дефинисали својину, изражавају ову рефлексију да је право својине најпотпуније право које се може имати на једној ствари. Они хоће да кажу очевидно да је право својине најпространије, најважније од стварних права. Али, пре свега, израз којим се служе да објасне своју мисао са свим је некоректан. Комплетан (потпун), на правом француском, неће рећи важан. Један мољац исто је тако комплетан као и слон. Једно је право комплетно кад има све пристранство,