Бранич
Број 5.
,л; р л н и Ч"
Страна
али је код опт. Раденка могла постојати могућност свести о узрочном односу између његове радње и последице, да би исти метак могао ранити, због саме близине, и Даницу, која је била иза погинулог Миленка стојећи иза његових леђа. По овоме делу, дакле, код опт. Раденка је „недостатак свести о узрочној вези између радње и последице, и ако је он ту свест могао имати". Без утицаја је сама природа повреде учињене из нехата. По незадовољству приватног и државног тужиоца и самог оптуженог Београдски Апелациони Суд пресудом својом бр. 2310. од 8. априла 1927. год., нашао је да је пресуда Прво-
степеног суда правилна и на закону основана у погледу утврђивања постојања дела и дате оцене о квалификацији истих и пресуду Првостепеног Суда преиначио само у толико, што суд оптуженоме није узео у обзир приликом одмеравања казне и отежицу из тачке 5. § 65. Крив. Зак., јерјеопт. Раденко раније биа осуђиван. Стога је Апелациони Суд опт. Раденка за дело хотимичног убиства без предумишљаја и за дело из одељка I. § 180. Крив. Зак. казнио са двадесет година робије. На пресуду Београдског Апелационог Суда није било жалбе. Саопштио Д. Д. Бранковић
ЕКОНОМСКО-ФИНАНСИЈСКИ ЧЛАНЦИ
„ВЊЕШТОРГ" У државном газдинству Совјетске Русије од АПОЈ10НА ЕРОПКИНА, руског публицисте
По скраћеној терминологији совјетске владе „Вњешторг" означава државни монопол спољне трговине. Совјетска влада, шаљући своје делегате на међународну економску конференцију у Женеву у мају ове год., оставила им је довољно одрешене руке у наступајућим преговорима, али им је поставила само један услов: нипошто не додиривати „Вњешторг", јер је он најглавнија и једина основа совјетског газдинства. За сваку наступајућу годину совјетска влада саставља план државног газдинства („Госплан"), који обухвата све совјетске области; прорачунава будући принос усева, пребројава потребе живља, како у потребним предметима, тако и у роби и у индустријским израдама; и како се прерада налази у рукама државним, — као монопол, — то се у исто време израчунава могућност добитка у свима фабрикама и заводима у унутрашњости државе. Количина робе, која се у самој држави не може израдити, преноси се, по томе плану, на увоз из иностранства. За исплату увезене робе и изједначење трговачког биланса урачунава се и извоз за границу. На тај начин, закључним моментом целог овог сложеног процеса састављања плана државног газдинства и постаје управо прорачун извоза и увоза робе, што је посао „Вњешторга": ниједан пуд зрна и ниједан пуд друге робе не може прећи границу, без дозволе „Вњешторга", који усредсређује
сав спољашњи промет у једне руке. Не може се одступити од плана, јер би свако оа,ступање од плана неминовно порушило цео систем одређеног државног газдинства, нарушило би трговачки биланс, повукло би исплату увезене робе правим златом и потресло би новчани промет у унутрашњости земље, смањило би златну подлогу Народне Банке, изазвало би падање цене папирном новцу и повећало би цене роби и потребних предмета, једном речи преврнуло би се и потресло цело народно газдинство. Главна црта совјетског газдинства, која је сасвим различита од газдинства других држава, као што видимо, састоји се у томе што је совјетска власт заменила сама собом сву појединачну приватну иницијативу и узела на себе сву бригу о држању трговачког биланса земље, усредсредила у своје руке, — у руке своје бирократије, — све гране народног газдинства и индустрију и трговину, и међународни промет робе, и отправљање целога извоза са одговарајућим билансирањем увоза. Совјетска бирократија носи рекорд над бирократијом целога света. Она је прва по количини, јер она замењује собом сву појединачну радњу у свима областима народног газдинства, осем једне и то најглавније: земљорадње и сеоског газдинства. У тој области сељак-земљодељац сачувао је сав свој појединачни управни позив живота. Он оре, сеје и жње како хоће и кад хоће, по своме нахођењу. Он носи своје производе з