Бранич
Страна 70
„Б Р А Н И Ч"
Број 4.
као што су: преносна допунска такса из Тбр. 12, паушална за рачуне по кафанама итд. из Тбр. 34, такса за право точења пића из Тбр. 62, такса за држање билнјара из Тбр. 98, такса за употребу подвозних срестава из Тбр. 100 таксене тарифе итд. Све сопственике ових објеката и радња финансиске власти држе у евиденцији и искључено је да би (за уредно пријављене објекте) могло да се деси да се нека од ових повремених такса на време не плати а да за то незна надзорна финансијска власт. Према томе, кад један сопственик уредно пријави своју радњу или таксени објекат, нема физичке могућности да ову таксу не плати, а да не буде запажен или, другим речима, он није у могућности да учини пореску дефраудацију већ само обичну неуредност у погледу рокова уплате. Међутим, и за та"кве неуредности по ранијим прописима биле су предвиђене драконске казне. Ове казне у појединим случајевима биле су толике, да су озбиљно угрожавале опстанак радње или таксеног објекта. Тако на пр. у току прошле године за неплаћену на време паушалну таксу за рачуне у кафанама и сличним радњама изрицане су казне у педесетоструком износу, које су се пењале врло често до 50.000 па и 60.000 динара. Разумљиво је да су овакве казне претиле да угуше овакве радље и да ометају нормалан привредни живот, поред тога, што се јасно осећало да су оне одвише и неправичне, јер су се тицале не кривице, већ обичних неуредности, које је државна власт могла лако и брзо и у свако доба да парира најобичнијим актом својих извршних органа. Схвативши овај проблем сасвим правилно Г. Министар Финансија је изменама одгова-
рајућих законских прописа у таксеном закону онемогућио у будуће ову законску аномалију и прописао да се, почев од 1. априла ове године, неуредности ове врсте ликвидирају на тај начин: што ће у сваком случају закашњеног плаћања ових такса, финансиске власти саме, по својој иницијативи, исте наплаћивати екзекутивним путем. Осем тога, све до сада учињене кривице ове врсте опроштене су, у колико изречене казне нису већ извршене. Поред овога, на надлежном месту запазило се још одавно да наши сиромашни виноградари из Далмације, који живе искључиво од свога вина, тешко уновчавају свој производ и да их осетно погађају точаринске гаксе. Немајући могућности за извоз незнатних количина вина, а притиснути точаринским прописмма, они су своју мршаву ззраду смањивали још и на тај начин што што су морали плаћати (и ако најкање) точаринске таксе, ако су, ради боље зараде, хтели источити своје вино на ситно. С обзиром на њихов тежак положај, новим законским прописима одобрено им је да вино сопственог производа и са сопственог земљишта могу сваке године истакати бесплатнс по 20 дана; а уз то су им опроштене све досадашње кривице у колико казне нису биле већ извршене. Из досад изложеног, јасно нам се оцртавају две ствари: да смо овим законским изменама добили модерније законске прописе и да ја кроз њих учињено једно велико олакшање у нашем привредном животу. Обе оне могле би послужити и као пример самоодрицања државе за спас опште ствари и као путоказ на беспућу кроз пуну привредну кризу. Очекивати је да и приватна иницијатива у том погледу учини своје.
О ПЛЕБИСЦИТУ —КРИТИКА ТЕОРИЈЕ ПЛЕБИСЦИТАМИХ. СТОЈАНОВИЋ СУДСКИ ТАЈНИК
Међу модерним ауторима, специјално међу америчкнм писцима поменућемо Јохана Матерна, који изражавајући своју бојазан о начину примене плебисцита, заступа гледиште да, и ако се одстрани од плебисцита елеменат насиља и корупције, остаје ипак могућност опасности његове примене због игноранције маса у политичким питањима. Без сумње већина народа, овде-онде, била је стављена пред проблем изгласавања за-
кона, уредаба и амандемана, претходно објашњеним од добрих и лојалних правника. Али с друге стране одлучивати о томе: да ли треба постати независан или примити туђе поданство, није тако проста ствар. То је, може се рећи пре један рад који изискује вишак од нормалне интелигенције људи и жена. Ако за један известан случај територијалне промене усвојимо поступак народног гласања, ван свакога мешања војске и полиције и ван