Бранич
Страна 708
„Б Р А Н И Ч"
Број 12
ма да би за то и било места, онда је логично, да ни исплата за част не мора бити условљена још и роком за који се има. обавити, ако се врши пре доспелости. За разлику од пријема за част пре рока за исплату за част пре доспелости потребан је протест (због непријема,. несигурности). Ово зато, што је он потребан акцептанту за част за вршење његових регресних права. 3. — Шта обухвата исилата за част. — Исплатом за. част треба да се намири главни менични дуг који сеје имао платити са трошковима и интересом управо цела свота коју је био дужан платити онај, за чију се част плаћа, изузимајући провизију од У 6 % од главнице (§ 60 мен. зак.). Акцептант за част је менични дужник, то одговара онако и онолико, како и колико одговара хонорат. Исто бива и са адресатом по потреби или добровољним посредником. за част. 4. — Последице исилате односно неисилате за част. а) — Кад ималац менице испуни услове за регрес и благовремено поднесе меницу на исплату у месту плаћања лицу које је опредељено да изврши исплату за част (акцептанту за част или адресату по потреби) ако овог има на меници — онда то лице треба да изврши исплату меничног дуга са споредним захтевима. Но важно је, да се исплата за част изврши благовремено то јест на сам дан плаћања или једног од три наредна радна дана. Ако се исплата тада обави, онда платац за част постаје поверилац по меници. Иснлату за част констатоваће дотадањи поверилац на самој меници. Он ће назначити и име онога за чију је част плаћена меница. То је потребно због последица исплате за част које ћемо ниже навести. Ако се хонорат не назначи, сматраће се, да је исплата за част извршена за трасанта, вели § 61 мен. зак. Међутим, ако исплату за част изврши акцептант за част, који је примајући меницу, определио за чију је част примио, онда се ова законска претпоставка не може праменити. Исто ће то бити, ако се из менице несумњиво види, ко је определио адресата по потреби. Значи, означење корисника по меници за чију је част менични дуг исплаћен,. потребно је само у случају драговољне исплате за част. Меница на којој је констатована исплата за част заједно са протестом, ако је овај подигнут, предаће се платцу за част. Овај постаје менични поверилац. Има права на регрес — да тражи накнаду за исплаћену суму новаца од онога за чију је част меницу платио као и од његових претходника на меници. Остали менични дужници испадају из обавезе. На пример, ако је меница плаћена за част другога по реду жиранта онда платац за част има права на накнаду од тога жиранта — свога хонората, првог жиранта, трасанта и акцептанта као и од њихових авалиста, ако они постоје.