Браство
157
данашњих образованих народа налазимо погребне, обредне и друге верске песме, особито „химне“, т. ј. песме у славу разним боговима, — а за те бе песме мора претпоставити неки ступањ мишљења и знања. И запета, у старим н.пр. записима 0 словенским њародним песмама обично се каже да им је певач „вештац“, т. ј. вешт човек, многозналац, чаробник, божји служитељ. А на још даљем путу свога развитка народи почињу чувати своја „предања“, т. Ј., успомене о знатним догађајима из своје прошлости, о свем оном, што је јако утицало на живот целога друштва. Ето и састојака за народно-истордску, за чисто ешску песму. Кад се, даље, у народу већ развила свест о раду и значају појединих му одличних чланова, 6 чијим је животом скопчана и сва његова судбина, тада настаје у животу тога народа и време певању храбрости, јунаштва, пожртвовања и других идеала пееничких.
Можемо ли сада ове разнолике састојке песмине пронаћи у прастаро доба нашега народа“ Или, боље да кажемо: знамо ли што посебице о песничком стварању нашега народа из доба словенске му заједнице ' Да ли је ко год забележио илп је где год сачуван спомен о томе, како су Н., пр., стари Словени, % у колу њихову и српски народ, славили своје добре п зле богове, разговарали са свима надземним, подзем“ ним , воденим и свима другим, од бебе вишим створовима ; — како ли су опет исказивали своје нежне осећаје у свима значајним приликама свога појединачког