Браство
| Х
А - земаља свуда су
ПОГРАНИЧНИ СЛОВЕНЦИ
БИВШОЈ ВОЈВОДИНИ ШТАЈЕРСКОЈ
+ па
У тешкој борби против Авара дошли су Словенци већ У УШ столећу у зависност од Баварске, а за' Карла Вели-
кога (768-—814) од Франака. Но при свем том они су тада
"сачували доста народне самоуправе. Од 1Х столећа' се та
самоуправа све више смањује. Два догађаја у првој половици ГХ века су судбоносно утицала на словеначки народ:
неуспела буна Људевита Посавскога и бугарска провала у
источне крајеве немачке државе (827). Једно и друго је обратило пажњу немачких државника па озбиљан положај на крајним границама немачке државе. Да ојачају ослаб-
·. љену државну моћ у хрватско-словеначким крајевима, увели
су Немци нову деобу управних група: У овим земљама. Док су до овога времена Словенци били удру жени у две велике
групе под влашћу карантанскога и фурланскога војеводе, _ сада их поделијшс у више управних области. Га се деоба“
и касније настављала, тако да су Словенци фактички пре-
стали чинити једну политичку целину. У црквеном погледу У
је већ Карло Велики поделио С ловенце међу аквилејску па-
триаршију и солноградску надбискупију. Једна и друга. столица је била изван словеначке шеришорије. Словенци до.
новијега времена уопште нису имали никаквог душевног центра, над њима је владала туђа јерархија: талијанска и
немачка. У политичком погледу је расцепканост словен-.
скога народа била још већа и судбоноснија. Велика Карантанија и Панонија, где су се временом населили Сло-
венци, су се временом распале у многе провинције. Па-.
нонија је иза провале Мађара дошла већином под мађарску ·
"власт: угарски Словенци су били за дуга столећа посве
отргнути од своје браће; стара пак Карантанија се распала у многе, круновине : Горњу и Доњу Аустрију, Штајерску,
Корушку, Крањску, Горичку, Истру. Осим нек
Уа