Вођа при газдовању
112
ДУВАН,
најбоље овако: пзмеђу 4 даске дође једно 2 стопе внсоко шталског ђубрета, на ово У 2 стопе старе ђубрешаке земље; сад се ово остави да се мало нзлади, пак се онда пазљиво семе посеје, са опет онако плодном земљом покрије и млаком водом прелије. Врло је добро ако су те леје тако удешене, да се у време сумпителпог времена с асурама покрити могу, да пм неби мраз шкодијо. ЈГеје треба на заклошено, ал сунчано место да дођу. II у баштама се семе у обиине ђубрешаке сеје; нега је и овде она иста. Нуждна колидпна семена неда се тако у обште опредјелпти, она зависи од потребне колпцпне разсада. Од прплпке 8 кашпка треба семена да се 2 Фата простран ђубрешак засеје н да разсада за једно јутро да. Посејанп ђубрешацп се морају непрестано у умереној влагп држатп; нуждна топлота се мора одржатп, док семе непроклпја, а то бива покривашем ђубреника преко ноћи. Непрпјатељп дувана су: 1. Мраз. Ово је најопаснпји непрпјатељ; од овог се само покриваљем сачугатп може. 2. Бувачп, којп лппгће прогризу; овде се може помоћп прпљежннм залпвашем и влажним држашем ђубрељака, јер бувач само док је дуван малп шкодптп може; п овлажно посппаље пепелом помаже. 3. Највећп су непрпјатељп пољскп пужевп, којп дувану п у лејп п у разсаду много наудитп могу. У ђубрешаку лејп помаже кад п кад посппаше песком. На пољу је најбоље патке пзтератп, које gn врло радо једу, само прп том треба п воде на блпзу да пмају, да велпку љпову жеђ угасе, коју ждерашем тп пужева добију. Џ Земља. Дуван зактева трошну земљу, која је дубоко узорана, п увек му боље угађа пескуља, нежели пловача; он успјева п на лакој али хумусној земљп. ЈГака земља мора увек довољно хумусна бптп, ал се опет зато гнојељем понављати мора, ако се оће богате жетве. Најбољи дуван расте на новој земљп, особпто ако је трава на таковој земљи запаљена, пли ако је та земља гаром пл’ пепелом гнојена. Овде управо п лежп мпрпс п пријатност дувана. Нсто з'ако успјева дуван п на онаковој земљп, која је мало кречом гнојена, јер је и дуван као п детелина кречно бпље. Поред Тпсе