Годишњак Краљ. Срба, Хрвата и Словенаца за 1926 год.
28 GODIŠNJAK KRALJEVINE S. H. D.
predvidja izvodjenje agrarne reforme kojim bi se eksproprisali veliki posedi i potom isparcelisali u male posede, koji bi se imali dati onima koji slobodno rađe zemlju, naročito dobrovoljcima.
Zakon o pravu gradjana, ne samo da garantuje ljudima obična prava ličnosti kao što su: lična sloboda, neprikosnovenost kuće i slobodu štampe, već definiše ova prava do detalja.
Ustav odredjuje da svaki izglasani zakon od Narodne Skupštine morabiti u duhu Ustava, ali ni jedan sud niti tribunal nije ovlašćen da reši ustavnost jednog zakona. Skupština je jedini sud koji je nadležan da rešava o ustavnosti svojih zakona. Amandmani Ustava mogu se predložiti bilo od strane Kralja bilo od Skupštine, a oni prolaze kroz isti proces kao i zakonski predlozi, samo s tim izuzetkom što se amandmani mogu primiti ako */, od celokupnog broja poslanika glasaju za. Svaki predloženi amandman mora tačno da sadrži sve tačke Ustava, koje treba izmeniti ili dopuniti.
Ustavne Odredbe, kojese odnose na Krunu, Skupštinu i druga administrativna tela nalaze se u sekcijama koje govore o tim institucijama.
KRUNA Prema Ustavu Kralj ima široku vlast za postavljanje i smenjivanje 4d-žavnih činovnika; on ima pravo da objavljuje rat i zaključuie mir. Ali objava rata, u slučaju đa država nije napadnuta ili joj nije oblavljien rat, mora prvo biti odobrena od strane Skupštine. On ima pravo da pomiluje sve vojne i političke krivce. On može da sazove i raspusti Skupštinu, ali u poslednjem
NOVI DVOR U BEOGRADU.