Дело
НАУЧНАХРОНИ^А 0 неколиким псеудофосилима Док сам 10ш у Јестаственпчком Музеју у Бечу радио. скренуо ми је, у неколико маховау пажњу дпректор геол. одељка, г. Т Фукс на разне псеудофоспле у Флпшу, о којпма се он тада бавпо са особнтом наспјом. Маја месеца 1894. год. позвао ме је, са г. Д. Антулом, у екскурзију у ПуркерсдорФ блпзу Пресбаума не далеко од Беча. Отишав, пред полазак у Србију, да му се захвалим за рад п услуге у Музеју, он мп је дао Један рад свој о том предмету, замоливнш ме да сам п својпм друговима скренем нажњу на овакве творевнне у нас и осособпго, на начин појављивања у самом терену, па ако се што пнтересантно у кас нађс да му јавнмо а по могућству и пошљемо. Остављајућп на страну пнтересаитност иредмета, критпчно тумачење Факата и духовито нзвођење закључака н претпоставака, мислим, да већ сама поменута жеља г. Фукса заслужује пажњу сриских геолога, које је он необично много задужно првпм детермпнацпјама терцијерних облика у нашему Геолошком Заводу. Овога пута намеран сам да. у оиширннјем изводу, прикажем два рада Фуксова. Први носи наслов Beitrdge zur Kenntniss der Spirophjten und Fucoiden a штампан je у Sitzungsberichte d. u. Akad. d. Wissensc-h. Mathemat.-natunv. Abtheil. CII. Bd. AVien 1893., други je Ueber pflanzenahnliche Fossilien durch rinnendes Wasser hervorgebracht, нечатан у Naturivissenschaffliche IVochenschrift, IX Bd., № 19. Berlin 1894. I. У седиментарним Формацијама, почевши од камбриских слојева па до миоцена, находе се, често у огромној маси, чудновате творевине, ,чпја је природа и постанак и данас палеонтолозима загонетна. Оиисиване су под именом Spirophgton, Toanurus или Zoophgkus. Као што је познаго, то су бестелесне творевине. Најбоље се могу уиоредити са Архимедовом сгшралом. Врло су честе у пешчару, ређе у лапорцима и кречњацима, а увек се појављају у маси стене тако,