Дело
Д Е Л 0 354 председник иа он и да сааове седницу. Али овако, очекујући једно на друго, прођоше боме и два па и трн месеца. Најзад се на једвите јаде састаде одбор петорице и на седници, која није дуго трајала, би решено да свако од њих пнше коме, те да добавн правила сличних друштава. Е, дабоме да је сад требало чекати одговоре, на што је такође прошло још четнри месеца. Након четири месеца састаде се опет одбор петорнце, те изабра и;з своје средине двојицу који ће целу ствар проучити. Та су двојица ироучавала ствар једно два три месеца и два три пут сазивали одбор неторице, који се након месец дана зивкања и тражења једва састаде. Ствар је била ироучавана у две три седнице, које су се сваког месеца једва по један пут могле састати, те најзад у последњој седници реше неторнца да се сазове опет конференција. Дабоме, док се конференција сазвала нрошло је .још месец дана а дабогме, како је на прву заказану седницу дошло свега двоје или троје, го је после месец дана сазвапа понова седница. Ствар је Изгледала да је већ приведена крају, јер на овом састанку конферепције имала су да се, на основу реферата петорнце, израде правила н изабере одбор и тада бп друштво било основано. Али, устаде неко н рече, како налази да је у опште мали круг грађаиа сазват, да је ова идеја тако велика, тако пространа, теда интересује и најшири круг грађанства н за тп .је он, нредлагач, да се ова конференцнја одложи н да се за пдући састанак нозове што ширн број грађанства. Предлог би усвојен а г. Сими новерено да закаже идућу конференцију п да на исту позове игго шири круг грађанства. Прође тако још подоста времена, јер је г. Спма за идућу коиференцију нозвао био цео шематизам. Након два месеца једва се састаде шематизам у сали ,,1'рађанске Касине“, али сад устаде онај исти предлагач са прошле конференције и рече, како је конференција њега рђаво разумела и г. Сима, сазнвајући широк круг грађанства, извео је само у пола његову мисао, односно његов предлог. Он је био за то и при томе и сад остаје, да бн у ово друштво, па дакле п на конференцију, требало позвати и женскиње, иарочито женскиње. Појам „родитељска љубав“, који је основа овоме друштву, не може се ни замислити без мајке; он у толнко нре иште да се његов предлог усвоји, што је чак и пдеја о образовању