Дело
Д Е Л 0 71) У гимназијн илн у нижем течају лицеја почиње францускп језик у I. разреду, а латинскн и немачкн у II. разреду. У впшем течају заједнпчки су предметн за сва одељења религија, народнн језпк, францускн и немачкн језик, исторпја општа и народна, фнлософнја, певање и гимнастпка. Женске средње школе имају два ступња: I. ступањ одговара гимназијп, а други лпцеју. Школа I. ступња има пет разреда; ну V. разред не уче оне девојке које нрелазе у школу II. ступња. Од туђих језика уче се па оба ступња француски и немачки језик, а на II. ступњу учи се још латнпски, илн талијански, нли енглески језик. Философија, педагогпка и хигијеиа предају се у пајстаријим разредима. Женски се рад предаје кроз све разреде, а домаћа економија у средњнм разредима. Оне ученице ко.је су училе латински језнк, могу се уписати на уннверсптет, као п ученпци модерног одељења лицеја. Наставне програме за све средње школе израдила је комисија од 92 члана, која се поделила на стручне поткомисије за поједине предмете. То је после прегледао просветни савет н одобрно министар. Од 19 лицеја 4 имају сва три одељења, 4 пмају класично и модерно одел^ење, 9 реално и модерно, а 2 само реално одељење. Највнше се иоходи модерно одељење (а то је наша реалпа гимназија). Наставницима се препоручује да у ученика развијају внше мишљење него памћење н да обраћају пажњу на примепу знања. Чато се нз живнх језика тражи конверсација, а граматпчка се правила добивају пндуктивнпм путем. Чине се покушајн с Берлицовим начнном учења туђпх језика, алп он још није заведен у средње школе. На наставу цртања, музике н гпмнастике обраћа се нарочита пажња. Место учења саме теорнје музике препоручује се певање у хору. 1902. год. заведена .је утакмица ђачкнх хорова из разних школа у Букурешту н Јашу, п препор^чепо јо наставницима да негују националну музику. — 1903. гољ наређено .је да се сваке године у Букурешту држи општа гнм н аст и ч к а с в ет к о в и н а, у којој учествују све школе. — Поставиће с^ нарочитн инспекторн за иаставу цртања, музике, гимнастике н женског ручног рада. По закопу могу се неке средње школе претворити у практпчне н стручее школе. према месннм потребама.