Дело
ТУЂИНЦИ 0 СРБИЈИ II СРПСТВУ 135 цену рата. По његову мпш.Ђењу се утицај и снага нихи.шзма нрецењЈ-је, и он држи да је у Русији бојазан од рата јача од страха од тајних друштава. Руси су много претрне.ш. Он пх је сажањевао као људе, алн не као Русе. Он ме је уверавао на своју част као поштен човек а не као мннистар, да од лорда Дербија није под небом било лошије обавештеног човека, кад је веровао у пздајство ког било рода аустриске војске. Изјавио сам му своју наду да ће Аустрија бити с нама ако загазпмо у рат. — Ја ћу вам отворено рећи своје минквење, одговорио ми је он на то. Ни у ком случају ми не можемо ирпмити Снастефанеки Уговор. 1Бегово прпмање би значило потпуну абдикацију с наше стране. Алн кад Инглеска жели да гај спор расправи мирннм путем, ви можете мислити колнка је таква жеља на нашој странп кад на ум узмете наше фпнанспјске п друге тешке прплике. Пре но што би ушли у рат, ми морамо мобнлисати нашу војску, а мобилпсање обухвата и најскромнију породицу, п најмањи дућанчпћ. Ми не можемо прпмпги Санстефански Уговор, али се ипак надамо да ће се одржати мир. „Сутра-дан сам оиет отпшао у Народну Скунштину, где је на дневни ред став.вена бпла ннтерпелација о заузећу Восне u Херцеговнне, о коме се много говорило. Интерпелацији је претходпла једна дуга беседа, н да је било времена отворила би се дуга преппрка. Али је седница закључена тачно у два.. . „Врагио сам се дома преко Верлина, где сам се састао с једним немачким државником, који ме је уверавао да ће Немачка остатн прп строгој неутралноетн, чак и на случај да Аустрија уђе у рат. Немачка же.ш мир, али неће улазити у распру два пријатеља — осим случаја да запрети опаеноет њеним властитпм интереснма. 111111. Пабирци о људима и догађајима. 1. Одломак из једног извешгаја ингл. иослан и к а X. Л. В у л в е р а о д 16/28 н о в е м б р а и з Ц а р играда. — „У Србији је нови кнез извесно обуставио многе од сплетака којима се служио његов отац, п показује расположење да живи у добрим односима е Турском, ако ова заДОВО.ЂИ његов}' лпчну жудњу, која је за с-ад упућена на то да обезбедп наследство у ево.јој традпцијн. Ииак је то човек,