Дело
58 Д Е Л 0 томе, само прн томе раду грешпли бнсмо на 1000 метара укупно аа читав 1 метар. Осем овога, овде треба узети у обзпр и 1; неједиако пстезање хартије: 2; тешкоћу, да сасвим тачио иовлачимо линије упоредно н вертикално норед нружникове оштрпце; 3; неизбежне грешке, којима је свако наше оиажање иодложно; 4; даље грешке, које долазе од неисправног инструмента за визнрање, дакле диоптра или дурбина, којим радимо, па најпосле и 5; грешке, које, су неизбежне прн постављању геодетског стола над појединим тачкама у пољу. Узевши у обзир и утпцаје од ових пет грешака и претпоставивши, н то веома умерено, да ће сваки од горњих утицаја уносити само Vio део процента од дужине, дакле свих пет укупно бДо делова процента, онда добивамо укупну грешку од 6 метара на 1000 метара дужине. На површини од једног квадратног километра, дакле на квадрат, чије су стране 1000 метара. изнела би грешка величину од 12036 квадр. метара. При овом графијском начину дакле, сам нас начин наводи, да на површини од 1 квадрат. километра, грешимо најмање за округло 120 ара. Ми не велимо, да се напред израчуната грешка мора свакад баш и учинити, али да је она у опште могућна, то је и по себи разумљиво. Истина је, да се веома пажљивим радом може горња грешка и смањити, али, кад хоћемо пажљивије да радимо геодетским столом, онда зашто не бисмо одмах узели тачнији инструменат, па и с њим пажљивије радили, те да се тако несумњиво осигурамо и од могућности да грешка онолика постане?! Овај је захтев тим више основан, што су сва наша опажања и поред најбоље воље, да радимо што ie могућно савесније и тачније, свакад подложна мањим и већим грешкама, па зато треба (кад год је избор инструмента нама остављен) бирати свакад такав инструменат, који ће нам и по себи већ најмање грешке условљавати. Наша држава има у округлом броју до 50000 кв. километара, и губнтак на површини од самог начина премеравања био би округло узет 120 X 50000, дакле до 60000 хектара, што би према садањем закону о порези, ако узмемо у средњу руку 5