Дело
ЕКОКОМСКИ ПРЕГЛЕД 453 што, ако би досадањи привредни развитак потрајао досадањим током, не искључује могућност, да он ускоро не посгане главним фактором у редовима наше радничке класе, и као такав главним елементом нашег ужег социалног и радничког проблема. Што се пак тиче самих социалних односа ових нових редова радничке класе према капиталу, о томе нема ни најмање сумње у погледу њихове унутарње природе. Сам процес рада у индустријским предузећима, као и та околност, да овде није постојала традиција у односима рада према капиталу, искључује патријархалне односе, какви су раније постојали, а делимично још трају у односима рада према кагштилу на пољу занатске радиности. Овде имамо радничку класу потпуно модернога типа. Стога нам овде и није потребан какав претходни материјал па да утврдимо карактер и ступањ развића тих односа. Овде дакле постоји најоштрија подела између рада и капитала, са свима оним карактерним цртама које карактеришу модерни пролетаријат у правом смислу те речи. Какве су биле последице тих социалних диференцирања између капитала и рада на свима пољима радиности јесте оно, што би нас овде на првом месту требало да интересује, јер од резултата до којих бисмо при испитивању тога питања дошли, зависи на првом месту одговор на практично питање, у колико у опште постоји стварна потреба за једном практичном социалном политиком у Србији. Овде долазе пре свега у обзир оне последице које се тичу општих услова рада као такве, а за тим дејство новог социалног положаја на целокупне услове егзистенције како самих радника тако и њихових укућана, па непосредно и на друштво као целине. Другим речима ту се истичу питања: о дужини радног времена, висини надница, хигијенским условима рада, заштити у случају оболења, повреде, старости или изнемоглости, о стабилности рада и зараде, односу примања према издавању, последици тога односа на целокупан начин живота радничке класе (храна, стан, обим културних потреба, општи културни ниво, морално, физичко и духовно развиће), о последицама тих односа на капацитет домаће производње, односно опште привредно развиће земље, о значају тих односа по финансијске и политичке као и опште друштвене интересе земље, као социалне целине и т. д. Као што се види, то је једна читава серија питања, која би требало претходно детаљно проучити, ако се хоће да се да одређен и тачан одговор на велико опште питање: од каквог је практичног значаја већ