Дело
70 Д Е Л 0 Из овог прегледа јасно. се увиђа двоје: 1) да jje Аустрија индустријска земља, јер извози у Угарску индустријских артикала за 12 пута више но аграрних2) да је Угарска агрикултурна држава, јер више извози аграрне а више увози индустријске артикле. Ово ћемо још јасније видети из ниже наведених цифара целокупне спољне трговине аустро-угарске монархије. Економска супериорност индустрије над агрикултуром у Аустрији се нарочито истиче у финансијским контрибуцијама које разне професионалне категорије дају држави, у плаћању њихових посредних и непосредних пореза. Dr. Schilder (у својој књизи о аграрној популацији и приходима државним у Аустрији) брижљивом статистиком доказује да у 1910 год. (када је релативни положај агрикултуре био много повољнији од индустрије) неаграрна популација плаћала је два пута више свих пореза и такса него аграрни слојеви. Пробитачно је, пре него што будемо предузели анализу аустро-угарске привреде, да учинимо једаи преглед разних категорија аграрних, минералних и индустријских продуката измењених између Цислитаније и Транслитаније (према статистици. од 1911 год.): Увоз у Аустрију Извоз из Аустрије. из Угарске у Угарску у хиљадама круна Сирове материје ...... 762,886 153,239 Полуфабриковани продукти . . 95,638 209,896 Потпуни фабрикати 514,170 1,168,909 Свега 1.372,704 Е532,039 И овај преглед истиче индустријски карактер аустријског промета са Уг&рском: Аустрија извози у Угарску израђене продукте чија је вредност девет пута већа од сирових извозних материја. Међутим највећи контингенат угарског извоза у Аустрију сачињава аграрне продукте и поред доста знатне количине индустријских продуката које Угарска извози за Аустрију. Превасходност индустријске производње над аграрном не огледа се само у унутрашњој трговинској размени између Аустрије и Угарске, већ и у цифрама статистике спољне трговине Аустрије. Од целокупног извоза Аустрије, чија је вредност око 2,2 милијарде круна, једва 433 и по милиона падају на аграрне продукте, ако се продукти дрвенарије и материјал за гориво не ураi