Дело
ЕКОНОМСКИ ПРЕГЛЕД ПРИВРЕДА У НОВОЈ СРБИЈИ. I Године ј 912 и 1913 донеле су Србији, после два успешка рата, двогубо повећање њене државне територије. Али се тиме њена привредна моћ није једновремено и у истој сразмери повећала. Ослобођене и присаједињене области су далако привредно заостале иза старих крајева Србије. Требаће доста времена и истрајног рада да се привредни ниво ослобођених крајева изједначи са привредом у досадашњој Србији. Пре него што би се иоле важније мере могле предузети за њихово привредно унапређење, потребно је било проучити стање привреде онакво какво је затечено одмах иза турског режима. Млади и предузетни министар Народне Привреде, г. Dr. Велизар Јанковић, који је дошао на то место непосредно по завршењу ратних догађаја, образовао је, убрзо по свом доласку, једну комисију од наших и страних стручњака, којој је ставио у зада так да оде на лице места, па да проучи тамо стање целокупне привреде и предложи најпотребније мере за стварање што повољнијих погодаба за привредни развитак нових крајева. Комисију су састављале шест поткомисија: за трговину, радиност и саобраћај, за ратарство, за сточарство, за винодељство и воћарство, за шумарство и рударство. Прошле јесени комисије су свршиле свој посао и о том поднеле Министарству опширне извештаје, који су сада оштампани у једну књигу под насловом Народна Привреда у Присаједињеним Областима. Пред њима је крагак, али есенцијелан предговор министра г. Dr. Јанковића, у којем је изложен план и циљ ових саопштења. Дзло, књ. 71. 30