Европа и васкрс Србије : (1804-1834) : с једном картом у боји
Гл АВА ХхХХ 347
је изложио и извесне поруке српским депутатима за њихове преговоре с турском владом и руским посланством,/ Препоручио им је да од владе траже: 1. да подари народу право да, у случају рата, српске трупе бране српске градове заједно с туроком војском; 2. да поради код Аустрије да се Србији врате острва, која је она противно уговорима с Турском заузела, И ако су ближа српској обали. Наредио им је да пораде код руског посланства 1. да утврђења у Ћуприји и у Кладову буду срушена, пошто су подигнута после Букурешког Уговора и по што ћЋуприски гарнизон наноси много зла народу а Кладово смета саобраћају између Срба и Руса, који су се тада нала-. зили у Влашкој 2. да Русија манифестује своју заштиту над | Србијом ида се јавно и озбиљно заузме за Србе и да буде руковођ преговора између српске депутације и турске владе и 3. да у Београду буде постављен један руски консул, како би Срби невешти дипломацији добили у њему искреног и искусног саветника, који би мотрио на повреде народних повластица од стране Турака и на аустриске интриге .1)
Приликом предаје народне адресе захвалности. султану 27 фебруара, депутати су тражили од турске владе да се почну преговори. На то-им је препоручено да сачекају свршетак Рамазана. На представку Давидовића да Турци опет желе да одуговлаче преговоре, руски посланик је наредио свом тумачу ла Реис ефендији изрази његово негодовање што се српска ствар одлаже и да му стави до знања да ће је одмах по празнику покренути.2) Међутим Турци су били решили да по сваку цену што доцније почну преговоре. Позвали су, 19 марта, у министарство српске депутате и прекорели их што је Милош дигао звона без дозволе везирове, што је принуђавао(!) Турке да у бесцење продају своја имања и да се селе и саветовали су им да се с тим престане и да се сачека комесаров извештај из Београда, према коме ће се све свршити. По одобрењу руског посланика депутати су одмах по Бајраму отишли у министарство да питају кад ће почети разговори. Реис ефендија им је, уз кафу и чибук, причао да султан воли српски народ-више од свих својих-поданика, да треба сачекати извештаје о границама одузетих нахија, према којима ће и данак бити одређен а да је за остало лако и да ће сва питања бити свршена за дан-два. _Беглички ефендија им је рекао да ће преговори почети чим прође зима и чим се он буде опростио свога кашља! Кад су затим, 2. априла, депутати отишли кући Реис ефендије да му обећају дар, пошто српска ствар буде свршена, он им је магловито одговорио: „цар је већ и темељ поставио а ми ћемо сада на темељу здање зидати, тако да се ми, пријатељи веселимо а душмани нека плачу.“3)
1) Записка видов кназа Милоша Обреновича итд. (Исто.582-4
2) Д. Давидовић М. Обреновићу, 20 марта 1830 (Исто 171.-2) 3) Исто.