Завод за статистику
— LXIX —
По селима било је женских највише код Романа, а најмање код Јевреја.
У опште пак женских је било највише опет код Маџара, а најмање код Грка и Словена.
На поједине групе страних народности долазило је процената, и то:
код По ВАРОШИМА ПО СЕЛИМА У ОПШТЕ Маџара · · · 5:86 0:22 ‘ Грка и Цинцара : 5:53 071 141 Арнаута и Турака 3:50 1:07 142 Словена — · · 9:03 101 217 Јевреја · · · · • 15:14 0:01. 2:19 Немаца 20:66 044 335 Цигана, 1864 18-18 18:24 Романа · · 91:64 78:36 70:19 Свега · · · 10000 100·O00 100·00
Проценат становника, који говоре страним
језиком, по селима је много мањи него по варо-
шима, с изузетком само Румуна. Проценат Цигана ·
готово је подједнак у варошима и у селима. Односна размера између варошких и сеоских процената била, је код:
Јевреја као 100: O1 Немаца » 100: 2:1 Маџара „ 100: 3'8 Оловена „ 100: 11:28 Грка „ 100: 1928 ApHayra „ 100: 30:6 Цигана „ 100: 97:5 Румуна „ 100: 362:
Како су били распоређени становници стране народности у појединим окрузима, то се види из овог прегледа.
Број отановника ђе народности — Nombre ćtran ОКРУЗИ es étrangers Е по вароши- | по селима . DEPARTEMENTS wa-par par cpera-to| villes villages У саште — Еп депега! Barescrn-Valjevo + : 890 4.055 4.445 Врањски-Угапја + + - + - 1.095 4.072 5.167 Крагујевачки-Ктавијеуас 697 903 1.600 Крајински-Кгајјпа, · 8.847 51.802 55.649 Крушевачки-Кгибетас 675 2.215 2.890 Моравски-Могауа · · · · · · 1.286 10.015 11.301 Пиротски-Рио TT + + «+ . 718 989 1.762 Uoapaacsn-Podrinje - 1371 4,714 6.093 Подунавски-Родипам]је 850 6.914 7164 Пожаревачки-Рогагеуас 8.187 55.276 58.463 Pyauasxa-Rudnik • + • • • » 290 806 1.096 Tumouka-Timok + + + + - . . 323 1.907 2.230 Товлички-Ториса • • • • • • 224 2.005 2.220 Yænuru-Uzice + - - + + - . 185 178 363 Црноречки-Стпа Кека · · · · 512 80.486 30.908 Beorpaa-La ville de Belgrade · 11.018 — 11.013 Hum-La ville de Nis . . 2.054 — 2.054 Csera-Total . 29.680 176.337 206.017
Број становника туђе : народ“ ОНРУЗИ ности – - Nombre ~ étrangers : по вароши- | по селима, DEPARTEMENTS ма-раг par | свега о villes | villages | У проценту — Рошг сеп
Ужички-ЏХјсе + - + 2:91 0:14 0:26 PyannugH-Rudnik + + + + - . 178 0:57 0:72 Крагујевачки-Ктагијеуас · 3:41 075 114 Пиротски-Рјтођ + + · 5:00 0:94 1:46 Топлички-Торпса, ss. 8:05 1'74 1-84 Kpymesauxx-Krusevac 4:49 1:65 1-93 Тимочки-Типок • • • • • ЊЕ 4-46 2:23 2:40
| Подрински-Родттје 9:12 2:92 3:45 Bpalbogu-Vranja · • • • + • 4-85 9:21 3:46 Подунавски-Родипам]је 6:70 9:96 3:75
: Ваљевески-Удјеуо · · · · + . 409 | 3:86 3:88 Mopasexa-Morava + + - • 517 1:40 7:05 Пожаревачки-РогХатетас 13:20 30:51 28:51 Црноречки-Стпа Reka · · 747 48:61 44-56 Kpajascra-Krajina · 31:64 65:23 60:77 Beorpaa-La ville de Beigrade - 20:80 -— 20:30 |: Ham-La ville de Niš 14:86 — 14:86 Csera-Total - - - 10:36 9:40 9:53
По варошима било је највише становника стране народности у округу крајинском, и то више
још него и у Београду; а најмање их је било у
рудничком округу.
По селима и у опште било је таких становника највише опет у крајинском, а најмање у ужичком округу.
Од средњега процента налазимо већи само у окрузима: пожаревачком, црноречком и крајинском, затим у Београду и Нишу. |
Занимљиво је посматрати прираштај становника код појединих народности.
Тако било је године
1890. 1884. Срба · · · • 1,955.944 1,693.373 Румуна &“ • 143.684 149.727 JeBpeja 4.510 4.127 Цигана, . 37.581 34.066 осталих странаца · 20.242 20.443 Свега · · 2,161.951 1,901.736
Према томе увећао се или опао број становникау, периоду од 1884. до 1890. године,
У ОПШТЕ У ПРОЦЕНТУ Срба ·. · · · · · · 262.571 15:51 Румуна • • • • — 6.043 — 4:03 Јевреја + + + + : 383 9:28 Цигана 3.515 10:32 осталих странаца · — 901 — 0:98 Свега · · · · · · 260.225 13:68