Интереси српства. Књ 1 и 2
»
68
ОСКУДИЦИ с у храни, у оделу, 9 обити лилиту, и у свима најпречим налмпрницаљма.
„Отвуда долази овај недостатак најнужпијих средетава за животе Да ли отуда, што она занимања раскоши, на која се троши рад од 200 радника, мису корисна сама по себи..2 Не. Између оних 200 радника има великих сликара, одличних свирача, ђенијалних вештака сваке врсте. Ма услуге тих 200 људи биле и корисне, они се не баве намиривањем најпречих потреба, а друштву баш недостају пајпрече намирнице. Спромаштина друштва не долази отуд, што њихови-радови не би били корисни, већ отуд, зато је њиг 200 људи, а друштво 0: могло, без своје штете , па таква занимања да одвоји само 100 људи. Сироматтита дакле долази од рђавог распореда радних снага.
уда ли запета постоји таква несразмера међу бројем руку, које се занимају предметима раскоши, и бројем руку, које производе најпрече намирнице —- то би требало да каже статистика (која данас и не сања да на таква питања одговори). Ваљало би просто израчунати све намирнице, које су потребне за једно друштво од 1, 2, 8, или 50 милиона становника, израчунати количину рада т. ј. број радних руку у том друштву, који је потребан да се сви ти предмети произведу, према даном техничком развићу производње, па опда израчунати ко лико се радника у том друштву фактички баве производњом најпречих нампрница, а колико се њих занимају другим пословима. Рада би се видела горња сразмера или песразмера за свако поједино друштво.
„Економпја казује само у опште: ако се у неком друштву трпе радови непроизводни и радови за пропзводњу предмета раскоши, а то друштво нема најтпречтилћ памарница својић, онда то друштво страда с тога, што неразумно располаже својом рад-