Народна енциклопедија српско-хрватско-словеначка : IV књига : С—Ш
ШКОЛОКА ХИГИЈЕНА
кивања, који је свршио Ш. са одличним успехом, и потребахч број инструктора, За. лечење болесних копита и папака прикључена је Ш. обично мала клиничка стаја. 1 :
По свршетку учења држе се испити прод комисијом.
ШПодковску Ш. у Љубљани установила је, на Блајвајсов потицај, 1850 Кметијеска, Дружба за Крањско. Курс траје 24 месеца. О њиме је спојен и курс за лајике прегледаче животиња и меса. — Подкивачка Ш. у Загребу установљена, је 1886. Служила је испрва и за војничке питомце. Куре траје 6 месеца. Од свога почетка до данас имала је она 1.629 питомда (просечно на годину 42). (8. Војна. "Ветеринарска Ш.) Ф. Заврник.
ШКОЛСКА ХИГИЈЕНА је у нашој земљи била до скора у мнотом потледу занемарена. Једино старање у том погледу била је установа хонорарних школских лекара, који су с времена на време вршили површан општи преглед ђака и указивали лекарску помоћ оболелим. Систематеко испитивање школско - хитијенских прилика, код нас и социјално-хитијенску заштиту школске деце почело је тек Министарство Народног здравља завођењем школских шодиклиника. Шрва оваква установа је отворена у Београду, а за њом и у другим већЋим местима: Затребу, Љубљани, Новом Саду, Оплиту, Оарајеву, Сомбору, Осеку, Броду, Винковцима, Пећи, Битољу, (Сушаку, Цељу, Суботици и др. 1996 је у 15 школеких поликлиника са рејоном од 60.000 ученика систематски – прегледано 21.250 ђака, 12.300 је прегледано због разних болести; број купања за исто време је изнео 74.135. Овај рад на Ш. Х. је нов и у развоју, те је о његовим резултатима, још рано говорити. O
Хигијенско просвећивање школске омладине је обавезно у средњим школама: у гимназијама по 1 час недељно у ТУ и У разреду, у реалкама тако исто по 1 час недељно у У и УГ разреду. Ово је просвеЋивање обавезно и у Вишој Педагошкој Школи (1 час недељно за прва два семестра), у учитељским школама (у другој години по 3 часа недељно) и у осталим стручним школама по 1 час недељно. У основним школама и на Университету настава хигијене није обавезна.
В. Станојевић.
ШКОЛСКЕ ПОЛИКЛИНИКЕ су установе, "основане у циљу социјално-хигијенске и здравствене залштите деце школског доба. Имају задатак, да периодичким шрегледима школске деце изналазе менталне и телесне дефекте, који спречавају дечији развитак и напредовање. Ш. ШП. указују лекарску помоћ школској деци, која имају ове дефекте: 1. рђаве зубе; 2. слаб вид и болести очију; 3. слаб слух и болести ушију; 4. болести грла, носа, уста; 5. кожне болести; 6. нечистоћу и вашљивог т;
7. туберкулозу, маларију; 8. менталне дефекте. Осим тога, Ш. П. указују и прву помоћ у несрећним случајевима и спречавају појаву заразе. Ш. ШП. имају: Београд, Загреб, Љубљана, Марибор, Нови Пазар, Карловац, Беловар, Сомбор, Нови Сад, Суботица, Крагујевац, Велики ЂБечкерек, Сушак, Осек, Штип, Битољ, Крижевци, Петриња, Славонска Пожега и Славочски Брод. Рад Ш. П. је регулисало Министарство Народног Здравља Правилником о раду Ш. II. (Службене Новине, 8/4 1994). В. С.
ШКОЛСКЕ СЕСТРЕ 11 РЕДА СВ. ФРАЊЕ АСИШКОГ васпитавају и обучавају католичку женску омладину, а према потреби негују и болеснике у јавним болницама и приватним кућама. Конгрегација. је основана у Штајерској 1843, и брзо се проширила по разним католичким бискупијама, па и у нашој држави. Нама су Ш. (0. најпре дошле у Марибор (1564), где им се самостан већ 1869 развио у посебну матицу. Данас од мариборске матице зависе две покрајине: словеначка и хрватска. У Словеначкој се покрајини налази 16 станова (Марибор, Љубљана, Цеље, Tpжић и т. д), а у Хрватској 6. (Мостар, Оплит, Имотски, Дубровник, Сењ и Бадија). Обадве покрајине броје 372 сестре.
ШКОЛСКИ ВАСПИТАЧ, орган за педатошку књижевност. Излазио је у Сремским Карловцима 1888—1901. У. I.
ШКОЛСКИ ВЈЕСНИНК, стручни лист земаљске владе за Босну и Херцеговину. Излазио је ћирилицом и латиницом у Сарајеву 1894—1914. ~. E
ШНОЛСКИ ГЛАСНИНК, лист за школу и учитеље. Излазио је два пута месечно у Новом Саду 1908—1914. O. JI.
ШКОЛСКИ ЛИСТ. 1. Отручни и књижевни лист. Излазио је у Новом (Саду једампут недељно 1858—1862, под уредништвом Ђорђа Рајковића.
2. Стручни лист. Излазио је у Сомбору 1866—1907 (са прекидима), под уредништвом Николе Вукићевића.
3. Стручан часопис. Излазио је два пута месечно у Карловцима 1909—1911, под уредништвом Ђ. Борђошког и М. Клицина.
У ЈГ.
ШНОЛСКИ ОДЈЕН, стручни лист. Излазио је у Новом Оаду два пута месечно 1897—1901. · - TZ. JI.
HIHOJICHM PANHHMHH, ~ педатошко - књижевни лист. Излазио је једампут месечно у Горњем Милановцу 1907—1919, као орган учитељског збора округа рудничког.
ШКОРИЋ ВЛАДИМИР ДР., доценат за фитопатологију на господарско-птумарском факултету у Загребу (25/8 1890, Пожега,
(Славонија). У Загребу је свршио Шумар-ску Академију 1915, а докторат из бота-
== 1030 —
aka dio
ak ika viki
пао Воља ако рова ali aka i
+ оартраиоининокк дадиља) Aaa aaa jeda