Наш народни живот
НАШИ СЕОСКИ ЗАНАТИ
Откако се о занатском раду у нашем народу зна, јасно се виде двојаки занати; сеоски и варошки. Они се међусобом разликују не само по месту где се раде, већ и по пореклу, по алатима, по терминологији, по начину рада и по организадији занатлија. Сеоски се занати раде по селима; пбникли су у нашој прастарини из домаћега рада; алати су им примитивни; терминологија им је већином народна; начин рада је прост; организација занатлија је већином само привремена. Варошки се занати раде по варошима; њих је наш народ примио готове од туђег варошког становништва које је пре нас становало по варошима данашњих наших земаља; алати су много савршенији; терминологија је страна; начин рада је сложенији; организација занатлија је стална. Но ни сеоски ни варошки наши занати нису остали у првобитном стању. На наше сесске врло су јако утицали варошки занати; из вароши су у села уношени савршенији алати, а са њима и страка терминологија; начин рада је постајао компликованији, а организација занатлија све сталнија. И варошки занати, које смо првобитно примили од старијих варошана наше земље, исто су тако претрпели промена. У неке наше вароши, које су првобитно биле: на истоку наше земље са грчким, а на западу са романским становннштвом, доселиле су се још у средњем веку немачке колонисте. Они су собом донели и другојаче алате и другојачу терминологију и другојачи начин рада, а можда и другојачу занатлијску организацију. Даље, после пропасти наше самосталности донели су Турци