Наш народни живот
до три дуката на лето. Цело друсто мајстор и храни. Величина друста зависи од тога на колико ће се тезга цигла сећи. Сву бригу и односе у друсту, за ред и остало води мајстор по још из старине свикнутим обичајима. Кад око половине августа отпочне берба и сушење шљива, спуштају се сељаци из карсних села Ваљевског Округа у доња колубарска села и раде на пушницама. Њих погађају и предводе нарочити вођи који се зову вур у н џ и ј е. 1 Док је у нас цветао кириџилук, кириџије су вршиле пренос робе као оганизовано друштво. На челу му је кр ама р, обично истакнутији и имућнији човек, који остале кириџије или погађа одсеком, или му они плаћају понешто од коња, а добит деле. Крамару се све кириџије покоравају. Он погађа с трговцима пошто ће се преносити роба, управља караваном, расправља и пресуђује заваде међу кириџијама. 2 На Скадарском Језеру кад се у риболов иде у групи образују се заједнице чији су чланови међу собом везани погодбама које се обичајем чувају. Тамо је за ловљење карићем потребно да буде два до осам другова, који чине заједницу, у којој јеглавнирибар, то јест онај чији је карић и коме због тога припада највећи део. За ловљење мањим грибовима постоји стално удружење, нека врста удеоничара и ортака, од по десет до двадесет другова, чији се односи регулишу стално утврђеним обичајима »који од старине владају међу ловцима«. Ови другови заједнички улажу за гриб, заједнички га плету и сви имају од лова подједнаке делове. Они имају и старе ш и ну, кога бирају и коме су дужни »покоравати се и на његов се позив скупити и ловити«. Он се стара о реду и правици, иначе га друштво »може свргнути и другога именовати«. Млађи се уљудио понашају према старијима и врше теже послове.
1 Љ. Павловић, Колубара п Подгорпап (Насеља IV, 826). 2 С. Тројановић, Наше кпрпџије Срп. (Есан. Зборнпк,'А lll стр. 6—7).
61
НАШИ СЕОСКИ ЗАНАТИ