Основна меканика. Део 1, Кинематика : за ученике Војене академије и виши школа у Србији : са 260 слика у тексту
115
је диагонала ВК овог паралелограма, тражена оса резултирајућег обртања, и заиста:
Тачка К у сљед обртања око АВ за време 46; налазила би се над равнином АВО за и'КРаћ, а у сљед обртања око ОВ, а за исто време, налазила би се изпод равнине АВО за "кода. Но триугли КРЕ пи КОО јесу подобни, и
КР КЕ ВР 10"
због тога = = 5 отуда ко кр _— ВЕ : ЈА
'КР = и" Ко.
Што ће рећи да су једновремена обртања тачке К, једнака међу свбом, и као што су оба управљена управно на равнину АВО и у противном правцу, то тачка К остаје стална за,
Геометричка представа обртања.
Да би какво обртање подпуно опредељено било, треба да је позната оса, око које обртање бива, угловна брзина , и напоследску правац обртања. — Угловна брзина представља се често у меканики извесном дужином по повољној некој размери, и ова дужина пренешена је по правцу осе тако, да једна проста права
пруга н. пр. ОР представља у исто време и осу и величину (бр-
зину) обртања. — Ова иста права пруга, може означавати јошт и правац обртања, ако условимо, да кад се поставимо у крајњу тачку Р. 0)______Рр, сматрану као север, па управимо свој поглед на
тачку (, сматрану као подне, онда видимо, да обртање бива од лева на десно, као што се нам кретање сунца | чини. — Овај је правац исти, који видимо при кретању сказаљака каквог часовника; при завртању каквог шрафа и т. д.
Џо овом услову, ако би сматрали три ортогоналне кординатне осе, као осе обртања, онда. обртање око 02 биће управљено од ОХ према ОУ и т. д. као што је стрелицама означено. Ол. 677. |
(Овај правац обртања, зове се у астроно- 7“ мији право — директно — обртање).
5»