Основна меканика. Део 1, Кинематика : за ученике Војене академије и виши школа у Србији : са 260 слика у тексту
БЕОГРАД
ока Сејомс кога би осе пале ово ОББЕЊА 49 да један између точкова,
буде најмање са 1 зуба.
981. Диференциална кретања. Кад оћемо да отношење између угловни брзина буде врло мало, онда ово неможемо свакада постићи са треном обични зубчаника, са безкрајним шрафом, или котурима (рошШез). — У овом случају служимо се таковим меканизмима, који се оснивају на употреби два, у неколико противположена органа од којих један поништава скоро оно, што је други произвео. — Разлика, између дејства ова два органа је коначни резултат, и ова разлика може се начинити тако мала као што се оће. —
Меканизми овог рода спадају у тако звана диференциална, кретања. Ево неколико примера зато:
Диференциални витао. Главни део вишла састоји се из два једно до друго постављена и међусобом чврсто сајужена, ваљка Ол. 174. која има ју једну исту осу, а разне полупречнике В и 7.
Терет, који се има дизати, закачен је за покретни котур а,а два краја конопца на коме _ је котур, обавијају сеу противположеном правду око напред поменути ваљака. — У осталом
280
Ол. 174. слика представља Јасно бев даљег описа, цео механизам (састав) витла. —
Ако се витао тако обрће, да се један крај конопца обавија око ваљка већег полупречника, а одвија са мањег, и ако
означимо са с лук за који се вишао обрнуо, онда је лако видити, да ће се конопац за а Е, обавити око већег, а за аг одвити од мањег ваљка. Висећи део конопца умалиће се дакле за с (Е — 7), а кретни котур уздигнуће сеза ...... ђ = = (Е — "7),
дакле тако исто као кад би имали обични витао, кога би полупречник био (К — 7); међу тим крај ручке описаће пут