Отаџбина
0 ОБЛИКУ И ВЕЛИЧИНИ НАШЕ ЗЕМЉЕ
(Наставак) Рађање Сунца које је наступило у Београду, и за које би јавили да га и у Сарајеву опажају. настунило би у Сарајеву неколико минута доцније, док би на против оно у Нишу, у Пироту већ неколико минута над, тамошњим хоризонтпм сјало. Ово нејвдновремено опажање једне и исте појаве сигуран је доказ за округлину Земљину у правцу од истока западу, јер кад би Земља била пљошта равнина, онда би се Сунце на свима местима на Земљи у исти мах рађало. Слика 4. објашњава. нам ово што смо рекли. Свако место А, В, С на нашој Земљи има и свој хоризонат, и кад се Сунце II јави на хорнзонту дотичнога места, да кажемо места А онда и наступа рађање Сунца. Да би се Сунце појавило н на хоризонту места В, дакле да би ХВ \ доспело у положај II. мора. |оно да пређе привидно лук ПП, на звезданом небу, а за тајје ирелаз потребно извесно време. Исто је тако за нојаву Сунчеву на хоризонту места С опет потребно Сунцу, да Сл. 4. пређе, пошто се у В родило, лук П,П. 2 и т. д. Неједновремено рађање Сунца као што видимо долази отуда, што хоризонти разних тачака А, В. С дакле ХА, ХВ, ХС заклањају веће или мање углове међу собом. које Сунце мора привидно да прелази, док у дотични хоризонаг не доспе, а како је ово само на телима. која су кривом иовршнном ограничена могућно то. и отуда следује,. да је земља и у правцу од истока западу округла..