Просветне и политичке прилике у јужним српским областима у XIX в. : (до српско турских ратова 1876-78)
ПРОСВЕТНЕ И ПОЛИТИЧКЕ ПРИЛИКЕ 355
вршио ти сам шеф Нишкога Митесарифлика, Абдураман паша, јавни плаћеник бугарске организације у Цариграду. Њега је бугарска организација и довела у Ниш за митесарифа. Довела га је из Варне. Видели смо, шта је Абдураман паша, у овом погледу, радио у Лесковцу; видећемо шта је, доцније, радио у самом Призрену“) Али, у односу на ово питање, најенергичнији је био према врањанцима. И ако су врањанци, у априлу м. 1869 г., ставили владици онај ултиматум, нико, сем Н. Шишеџијева, није ништа даље радио по томе. А кад суин Шишеџијеви напори остали узалудни, бугарска организација у Цариграду је ангажовала свога плаћеника, да он поради колико треба. У таквим случајевима, бугарска организација је сама означавала људе, на које се треба обратити. Тих година је врањски трговац, Тома Стајић, већ био достигао врхунац свога материалног, и моралног, напредовања; био је и црквени тутор, и највише ангажован на трговима у Бугарској. Бугарска организација је свога плаћеног сарадника у Нишу упутила на Т. Стајића и остале туторе: Јању Влајинца и Јању Миленкоsuha. Прву двојицу Абдураман паша је дуго ломио у Нишу; Јању Влајинца је и у затвор ставио, док није Стајићу, у посебној аудиенцији, убедљиво излагао, да му је у Цариграду сам Игњашијев препоручио, да се и Врање, по сваку цену, очигледно изјасни против владике и за Ексархију. То је жеља, уверавао је Абдураман паша Тому Стајића, и султанове, и руске, владе и, отпустио је врањанце с подвученом жељом, да они ово питање овако сврше. И моја наређења да стигну, говорио им је митесариф, даље, да друкчије буде, да буде овако, како вам рекох. И ако другим речима, и другим тоном, тако је исто говорио Абдураман паша и лесковчанима, кад их је, после четири дана, отпустио, да се врате својим кућама“) У исто доба, поново су почеле стизати по-
7) Годишњ. Н. Чудића, ХЛ — „Како се године 1871 у Призрену основао турско-српски лист Призрен“.
=) О овоме су многим врањанцима, и у више прилика, казивали сва три ова врањанца: Тома Стајић, Јања Влајинац и Јања Миленковић,
По Белешкама Томе Кусаковића, Абдураман паша је био стамболац, а пореклом из Енђура у Азији. Пре но што је дошао у Ниш, био је, више година, митесариф у Варни. У Ниш га је довео (по Томи Кусаковићу) Бугарски Централни Одбор у Цариграду.
Овога Абдураман пашу је, као призренскога валију, добро упознао, и оценио, Ив. С. Јастребов (Податци и т,д, с. 32) и назива га: „Познати „душманин Срба и свега што се њиховим назива“, Колики је Абдураман
23"