Просветни гласник
710
ИРОСВЕТНИ ГЛАСНИК
нице, и како да се врше у опште сви домаћи послови, па да се у кући види примераи ред, чистоћа, вредноћа и штедљивост"... За похвалу је и служи на част учитељима и учитељицама овај њихов рад. Само треба да воде рачуна да то не буде на штету школскога рада, који је прва и најпреча дужиост њихова, и којн би понеки моглн да занемаре. Ја сам видео добро уређене школске градине у неких учитеља, али им рад у школи није био добар; а видео сам да је у неких био и рад у школи и рад ван школе врло добар. Ове године оцењен је један учитељ за рад у школи слабом оценом; а овамо га препоручиваше министарство привреде као доброг виноградара, да се не казни премештајем у друго место, јер је предузео неке нове експерименте са виновом лозом. Други један учптељ има велике заслуге за оснивање и напредак Земљорадничке Задруге у једном селу, али зато инак седам година служи као учитељ и оиет није добио аериодску иовишицу, јер је није могао да заслужи према оценама свога рада у школи. Из овога је јасно: ко не може стићи да радн са успехом и у школи н ван школе, нека остане само при првом, и пека у школски рад заложи сву снагу и умешност своју, па ће се опет достојно одужити својој задаћи као народни учитсљ. Боље је и правилније је да учитељи раде више у школи, па макар мање радили на другим пољима, него да се због недовољног рада морају и кажњавати, чега је било и на крају ове школске године. Материјална је култура зада^а министарства привреде и његових радника. VII Месни и окружни гако.хски одбори и стадни школски надзор. Месни школски одбори у доста места вршили су врло добро своју дужност. Према онима, који нису били тачни у вршењу дужности, примењпване су строго и без икаквих обзира законске мере. Била је незгода што многи чланови школских одбора нису били подеснн и довољно умешни, да би могли што боље одговарати своме задатку. Биће боље, кад у месне школске одборе буду улазили по положају и месни свеш,теници, који ће и умети и хтети да више помажу школи и учитељу, како је то предвиђено новпм пројектом закона о народним школама. Велика је махна месних школских одбора што нису умели да управљају школским фондовима, којих има доста у земљи, већ су фондовскн новац раздали приватним лицима на зајам, па је много пропало на штету школске сиротиње. Чак и фонд школе у Коларима, који је основао пок. Илија Коларац, дошао је у питање. Преко је потребно да министарство просвете пропише општа правила за руковање фондовским новцем, као