Просветни гласник
720
ПРОСВЕТНИ ГЛАСНИК
ОДНОШАЈ ДРЖАВЕ ПРЕМА ЦРКВИ У ВИЗАНТИЈИ од д-ра Хајнрнха Гелцера ПРЕВЕО Ј. Р.
(СВРШЕТАК) У источном Риму беше дакде идеја слободне цркве подлегла. Царево врховно право иадзора и у дрквеним стварима беше не само усвојено, него се у идућим столећима у онће старало да је то право потпунооправдаио. И на томе становишту се напокон застало, а даљег развоја у схватању не беше. Схватање ово толико је јако, да се опажа да је само цар у црквено правном погледу онај који продукуЈе. „Царско законодавство потиснуло је у назад црквено" 1 ). За ово је довољно бацити летимичан поглед на новеле царева после Јустинијана. Пре љега законодавна радња Лава Философа (886—911) бави се врло много црквеним питањима. Тако дозвољава она еиископском кандидату, којп има закониту децу, да може постићи епископско достојанство, само ако се одликује врлином. Она наређује коме је дозвољено држати приватне Божје службе, доносп наредбе о секуларизацији клирика, не дозвољава да се личности посвећују за ипођакона испод 25 година итд. Убројимо ли ове и сличненаредбе у делокруг царева права надзора над црквом, то има још и других наредаба које са свим прелазе у вртШаИа. Така је напр. наредба Лавова, којом се уклањањем једнога канона квинисекстума, дозвољава, да се у свакој цркви може извршити крштење 2 ); одређују се шта више свечани дани 3 ) ,за угледна Божја светила и говорнике у цркви" а наиме за Атанасија, Василија, оба Григорија и ЕпиФанија. Овим је дакле, и ако у скромном обиму, поново оживео Јустинијанов цезаропапизам. Нои цар Лав осетио је да не може према цркви извести све што је намеравао. Одлучни натријарх Николај Мистикос пре се дао свргнути с престола, него што је хтео иризнати четврти брак цара Лава. Рим пак, који се тада налазио у врло јадном положају, беше већ скоро готов да изда тражену диспензацију. Истина, да римска црква у овом питању дисциплине не беше толико ригорозна колико источна, а питање ово управо и не беше баш најзгодније, у коме би се огледао углед примата. После смрти цара Лава тријумфовао је патријарх Николај, а његови назори беху примљени 920.
Ј ) НегдешчЛћег. РћоИив 1, 303.
2 ) Ове одредбе могу се најлакше наћи код С. Е. 2асћапае, 1из бгаесо-Кошапит III. Ова наредба је на стр. 87.
3 ) На спом. месту стр. 184.