Просветни гласник
НАУКА И НАСТАВА
151
Рад у томе друштву био је врло дењен. ЕГитање није ни било у томе да ли је он частан или не; све је ишло само по себи. Највише личности радиле су рукама и тиме се хвалиле. „Ако има међу нама, говори Улис Евримахосу, утакмице у раду, у пролеће кад су дани дуги, ја ћу узети моју породицу а ти твоју и ми ћемо косити, не једући ништа, до ноћи. Ако имамо да водимо волове црне, велике, сите траве, исте старости, исте снаге, да ору њиву од четири јутра, ти ћеш видети како ћу ја право вући бразду"; краљ од Итаке није био само добар земљорадник он је био вешт и да сагради кућу и да направи било сплав, било кревет украшен златом, сребром, слоновом кости. Парис је сам саградио себи кућу помоћу неколико радника. Ликаон други син Иријамов градио је себи ратна кола од смокових грана. Краљевски иринчеви нису се стидели да чувају стоку у планини, и деца богатог Египтиоса „имала су увек посла на њивама очевим". И жене су тако исто радиле као и људи. Домаћица у кући није само наређивала слугама; оиа је прела, ткала, везла, као и друга радница. Омир говори како су жене и ћери Тројанаца „прале своје богате хаљине". Наусикаја и ако је била краљевске крви, најбоље је белила платно у целој Фамилији. Иери краља од Елеузиса ишле су на извор за воду. Хиподамија ћерка Анхизова, одликовала се међу својим другарицама девојкама својом лепотом и својом вештином. Хектор и Тслемах нису вређали Андромаху и Пенелопу што су им оставИли њихов разбој и њихово предиво; то је био њихов омиљен рад. Ти радни обича.ји карактеришу свуда иатријархалну владавину. Сваки ту сматра рад као нешто нотребно, на што се нико не тужи. Сваки се радо прихватао свог посла, и вршио задатак који му је одређен. Ако неко међу члановима породице не воли рад, он има само да се уклони. Тада је рад бно толико ноштован да песник износи и богове како раде. НимФа Калипсо златним напрстком ради свој посао. Цирцеја пева мелодичним гласом ткајући платно, лепо као што га само богиња може израдити. ХеФестос је врло вредан ковач, кога Тетида гледа како сав у зноју иде око својих мехова. Аиолон је саградио некад тврђаве Троје, док је Иосејдон терао стоку краља Лаомедона на пашу у шумама Иде. Једина разлика која је у том погледу била између људи и богова јесте у томе што су богови знали све занате не учећи их. Иоред све своје добре воље Фамилија није могла израдити све што јој треба: За мешење и печење хлеба, за кујну, ткање, кројење и пгивење одела, за земљорад, гајење стоке, грађење зграда, намештаја и алата, — за све то требало је много руку. За тим напредак деобе рада осетно је олакшао посао Фамилије. Тада су нашли за згодније, да се обрате радницима на нољу и да од трговаца купују потребне ствари. Док је првобитно био на против обичај што ређе куповати од странаца