Просветни гласник
X Р 0 н и к л
591
3. Прочитано је писмо г. Жив. РадосављевиЛа, учитеља у Рибарима, у округу подринском, којим спроводи семена од лубенице, овса, „глиеча" и др. нађена у шљунку на без мадо 2 хвата дубине испод здраве земље. Он мисли да су ова семена нопгена завезана у каквој -крпи па изгубљено још у давна времена и земља их претрпада а сељак, којиих је ископао мисди да су то миши навукли. По свој пршшци неће бити ни једно ни друго, већ ће ово стајати у вези са народним веровањем да се миши, којидосађују веком крају могу семењем „премамити" на друго које место, ако со семена однесу „преко потока" и тамо закопају. (Уредник). 4. Сава УрошевиЛ излаже нретходне резудтате свога картирања терена у Југоисточној Србији. (види записник Српског Геол. Друштва бр. 5. од 10. маја, 1902. год.). ,а, Горњански гранитски масив протеже се: са источне стране од села Луке до потока Замне; прелази на леву страну реке Црнајке и уз ову иде до села Црнајке; ту окреће северозападно преко Здравковог Врега до више Милошеве Куде; одатле савија на запад и прелази реку Љубову на ушћу у Шашку; сада иде десном обалом Шашке до на 2 км. испод Рудне Главе; прелази на леву обалу Реке и достиже до брда Окна. Од Окна се продужује на север, сече Малу Врестовицу на 200 м. над ушћем и завршује се насирам ушћа Островице код Морминца на девој обали Шашке. По том прелази на десну обалу Шашке и понова пресеиа исту код Бдизна, тако да је коса Стрњак која лежи између две Близне од гранита. Изнад Близне Шашка дере кроз гранит све до ушћа р. Бели Извор. — Са севера граница му није одре/ђена. — Са занада констатовано ,)е да граница од Кокорана до Врата иде стадно подножјем кречњачког венца, који се као зид пружа од Стода до Кокорана, нраво на север. — Јужна граница лежи код седа Л.уке и у Столу. Л.ука лежи на палеозојским шкриљцима, а гранити почињу изнад сеоског гробља на насипу. Одавде граница гранита иде преко В. Брда и спаја се са северном границом; у противном правцу, пак, спушта се у Белу Реку, која више села дере кроз гранитску кдисуру. Из кдисуре гранит савија око Стода удазећи у исти врло неправилно, а од Стола иде подножјем кречњачког гребена до Врата. б. Плавнански гранит. Источна граница овога лежи испод механе у Плавни, па иде североисточно поред потока Дубашнице ка Попадији, а југоисточно граница иде ка Главичарки до на насип ПдавнаШтубик код Хајдучке Главице, где настају кречњаци и нешчари. С јужне стране гранит се пружа до једне узвишене терасе чији је правац Хајдучка Главица, Врелско Ноље, Сува Река, Мечији Шиб (пешчар) и Рупе (кречњак). Кречњачки крш на нзвору Замне чини југозападну границу,