Просветни гласник
НАУКА И НАСТЛВА
лике нису још консолидоване, где ни мушкнње не уме још корнсно да употреби право гдаса, настао би прави метеж, кад би се оно дало и женскињу. 1 " Ево какве погледе надазимо о браку: ,Ми (женске) тражимо да добијемо права да можемо часним путем зарађивати онодико, кодико је довољно за пристојан живот. Имамо права да тражимо да нас људи помогну давши нам посла да не морамо удају сматрати, као једно спекулативно предузеће. а мужевљеву кућу, као неку врсту азила, где су нам стан и храна осигурани".. , 2 На примедбу да је нрирода одредида жену да буде мати, према томе и супруга човеку, ево одговора: „На први тренутак ово изгдеда да је привлачиије и боље за жену, него седети по канцедаријама, шкодама... ади кодике се тешкоће и сметље морају иребродити, да би се девојка могла удати за човека, који је морадно дорастао и материјадно осигуран, да има нрава за ступање у брак . ," 3 Дакде, као што се из издоженог види овај умерена тип нема ничега оригинаднога у себи, он се јавља као покушај примирења између старога обдика варошког живота и новог, модерног. Он према томе носи печат привремености и готов је да пређе увек у нови, модерни, тин. Основни принцип је и његов: јачање интелигенције у женскога пода и кидање са старим традицијама. Тај тии ево какве реФорме нреддаже. Има некодико старијих закона, који штете наше жеиске интересе и против којих морамо удожити протест... Први такав закон је: закон о наслеђу. Досадањи је наш закон за женске неправедан (овде имају права). Други закон је о својини. Трећи, о ванбрачној деци и иревареним девојкама. Четврти, равноаравност с мушкима, за исти посао и женске да добију исту пдату. 4 Оба ова новија типа код нас до сада нису на себе ни обраћади нажњу, сада пак имамо: „удружења женских државних чиновника," друштво истина које тек треба да даде знаке живота од себе, ади које свакојако засдужује у овом сдучају да буде забедежено. Други један важан знак живота новије струје уопште јесте образовање женског националног савеза, који нам је са својих покушаја и у Америци и у Европи већ довољно познат. И тако дакде у Србији имамо да раздикујемо три основна обдика живота женскиња, иди три основне струје: сеоску, варошку и модерну. Процентуално највећа је сеоска преко 86%, потом додази варошка, а модерна не може за сада ни бити узимана у рачун готово са стране бројне, већ више као новина. Но мора се и то признати да усдови
1 Домаћица 1906 год. св. децембар чл. предавање г-ђице Пшрмахерове.
1 Тамо стр. 362.
3 стр. 362.
1 Домаћица св. за дец. стр. 366.