Просветни гласник
НАУКА II НАСТАВА 263
не смета њеним научним занимааима, нити пак њеним друштвеним подожајима, Фабричком раду итд. Но све то под данашњим и природним и друштвеним усдовима немогуће је извести, зато циФре онако јасно говоре о породу њеном. Наш народ, као што смо напред казали, тек ступа у младићско доба живота. Он предази из патријархадног облика живота, он још има не само породиду, већ задругу а у неким крајевима чак и илеме. Основна характеристика те појаве јесте тежња ка множењу. Маса народа, процентуално узета, још се увек радује породу. Не зна за — иди ЛгеГ — Кјп(1ег бу8(еш. Истина, варошко становништво, особито пак престоничко, под јаким кудтурним утицајем запада, одступа од тога правила, ади оно се према маси губи. Ево какво је стање новорођених према нашој статистици: Године свега новорођених % но 1000 становника
1870 58.401 44.85 1880 70.161 40.69 1890 87.020 40.25 1900' 104.772 42.06 1905 100.242 37.28
Исто тако н број ванбрачне деце дадеко је од оних размера, које видимо на занаду. Ево шта показује њихова статистика: Године број ванбрачне деце 1870 195 1880 558 1890 917 1900 1.249 1905 1.283 Што се тиче броја проститутки, које то упражњавају као занат, статистика показује ове циФре: Цријављених за 1904 год. бидо је свега у цедој Србији 203 женских. Нека би овај бро.ј био и десет пута оводики, треба разумети проФесионадних особа, па ипак ово не би могдо никако поредити ни са селима на западу. Уостадом, сем Београда, у нас још не постоје удичне девојке, нити се пак по удицама могу игде видети оне непристојности, које су на западу обична појава. Што се тиче бодести ту је кудтура постигда знатне резудтате. Ма да се код нас никаква статистика о томе не води, ипак судећи: ио броју декара специјадиста, по потреби штампања књига те врсте и по апотекарским „важним изворима прихода", проценат бодесника нагдо напредује. Са чисто човечанског и национадног гдедишта то питање засдужује већ озбиљну студију. 1 Те су године била друштва за удају, женидбу и новорођенчад.