Просветни гласник
НЛУКА И ПАСТАВА
327
Но, ова таблица показује резултате мјереаа висине у ђака од 5 4 /,—187 ј године. Американац Д-р Хичкок 5 мјерио је нека растеаа 742 раздичита штудента на универзитету у Амхерсту (разреди од 1885—1901 ). Он је те експерименте чинио двапут у години и дошао је до ових резултата:
Таблида 2.
Редни број
Д О Б А
Број од сваке године В II С
И Н А
ТЕЖИНА
актуална (у тт)
постотак прираста
акутуална У
Постотак
1
16 година
30
37-23
2-15
8-01
14-51
2
17 »
134
70-76
1-15
5-30
9-23
3
18 »
244
13-12
0-70
4-56
7-41
4
19 ,
153
799
0-43
3-18
5-49
5
20 »
73
7-69
0-50
3-31
5-29
6
21 »
49
6 40
0-34
2-87
5-60
7
22 »
27
5-22
0-29
3-98
5-34
8
23 »
12
4-92
0-26
2-03
3-15
9
24 »
13
з-зо
0-16
1 -92
3-02
10
25 »
7
4-28
2-42
3-67
6-18
Просјечно:
—
. 12-76
0-70
4-19
8-45
Много интересантних закључака изведи су различпти научењаци, односећи се на специјалне тачке о висини и тежини дјеце. Тако је на придику БодиК 6 пронашао, да су дјевојчице испод 58 инча лакше него ли дјечаци, а дјевојчице изнад 58 инча да су опет теже од ових (за неко вријеме). Онда висока ДЈеца постижу добу пубертета раније него ли ниска, а у доба од 11 година и дјечаци и дјевојчице расту врло сдабо. Проучавааа милвошке дјеце' тврде, да су дјечаци до 12 године виши а до 13 год. тежи него ли девојчице. Ове су више и теже од 18—15. године, но мало затим оне су опет ниже и лакше. Дјевојчице већином престају да расту у својој 17. години. Борк 8 је на темељу података о тежини свију мјерених ђака у Бостону (24.500), у Сент Луизу (34.500) и Милвокеу (9.600) — дакле свега 69.000 дјеце — саставио ову таблицу, где је број ђака сваке добе нропорционално узет из ова три града:
5 НИсћсосТс Тће гегиШ о! апЉгороше^гу ав (1епуе(1 Ггош 1ће теааигетепЈз о? Ље вЈиДепЈа т Атћегз! СоИе^е, 1892. 6 ВогоЛИсЋ,, Тће бго^Љ оГ СШИгеп, 1879. ' РесЈсћат, Тће бготИћ о! 1 СМИгеп. 1881. 8 ВигТс, вго\уШ оЈ оћН(1геп 1п ће^Мз аш1 чга§ћ18 (Атепсап) Јоигпа1 о? Рзусћо!о&у, 1897—1898, IX.). прооветни гласник, I кљ., 4. и 5. св., 1908. 22