Просветни гласник
164
ПРОСВЕТНИ ГЛАСНИК
Бројно стање основних шкода у Краљевини Србији на дан 1 јаауара 1911 год. У Београду 11 муш. 11 жвн. свега 22; у окрузима: београдском 91 м., 2 ж.. свега93; ваљевском 62 м., 3 ж., свега 65; врањском 66 ж., свега 69; крагујовачком 104 м., 8 ж., свега 112; крајинском Г7м., 47 ж., свега 124; крушевачкол 71 м., 4 ж., свега 75; моравском 92 м., 6 ж., СЈзега 98; нипгком 68 м., 5 ж., свега 73; пиротском 58 м., 3 ж., свега. 61; подринском 99 м., 5 ж., свега 104; пожаревачком 141 м., 26 ж., свега 167; рудничком 39 м., 1 ж., свега 40; смедеревском 50 м.. 9 ж., свега 59; тимочком 70 м., 28 ж., свега 99; топличком 31 м., 2 ж., свегаЗЗ; ужпчком 48 м., 2 ж., свега. 50; чачанском 52 м., 3 ж., свега 55. Свега дакле има 1230 муш. и 168 женске школе. Укцпно 1398 основних школа , које раде и 28 затворених. * Бројно стање учитеља и учитељица у Краљевини Србији на дан 1 јануара 1911 године. У Београду 57 м., 54 ж., свега 111; у окрузима: београдском 99 м.,. 72 ж., свега 171; ваљевском 78 м., 51 ж., свега 129; врањском 103 4 ж., свега 147; крагујевачком 129 м., 90 ж., свега 219; крајинском 97 м., 89 ж., свега 186; крушевачком 106 м., 51 ж., свега 157; моравском 111 м., 74 ж., свега 189; нишком 99 м., 51 ж., свега 150; пиротском 68 м., 20 ж., свега 88; подринском 120 м., 81 ж., свога 201; пожаревачком 168 >1., 122 ж., свега 290; рудничком 51 м., 31 ж., свега 82; смедеревском 76 м., 80 ж., свега156; тимочком 112 м., 83 ж., свега 195; топличком 43 м., 14 ж., свега 57; ужнчком 70 м.. 28 ж., свега 98; чачанском 66 м., 34 ж., свега 100. (Јвега учитеља 1657, учитељица 1069 укуппо свега 2726. * Шкодство у Босни и Хердеговини. — Земаљска влада, одел. за богоштевје п наставу, у Хрватској и (Јлавонији поднела је сабору предлог закона за уређење учитељских плата п издржавање школа. Подносећи овај предлог влада је уза њ спровела сабору „образложење" у коме и вели: „Прожета кр. земаљска влада, одел. за богоштовје и наставу, уверењем да неке установе „закона од 31. листопада 1888 о уређењу пучке наставе и образовања пучких учитеља у краљевинама Хрватској и Славонији" данас већ не одговарају захтевима, који се стављају на ваљано уређење пучкога школства уопће, а на напредно учитељство напосе; свладавши она потешкоће, које су досад биле на путу једноличному начину псплаћивања учитељских берива како у старом провиндијалу, тако и у бившој војеној Крајини приступила је к израдби ове завонске основе, којом се истина, не дира у темељне принципе, на којима је израђеп прије цитпрани школскп закон од 31—X—1888, али се мијењају неке установе : о начину намицања средстава за исплаћивање учитељских берива, уређују се дохоци и ос-обни одношаји учитељски, цроводи се промјона о начину пменовања и дисциплинарног поступка протпв пучких учитеља, уређује делокруг ијесних школскпх одбора па точно установљује статус и положај учитеља учител>ских школа". У Босни је било '<а крају претпрошле године 434 основне школе са 38,950 деце. Једна школа долазила је на 3316 становника. Према овоме 16,56°/ 0 сиособне деце посећује основ. школе. Сем основних школа има у Босни 3 државне гимназије, 3 католичке и 2, реалке. Даље 3 вишс државне девојачке школе, 6 католичких, 1 ислам-