Просветни гласник
214
ПРОСВЕТНИ ГЛАСНИК
Сваки ученик треба да стекне довољно пажње код својих другова. Изврсно је средство коректине дисдиплине када се учини да ученици осете, под тим н тим погодбама, да се један између њих бори иротив целог разреда. Цео разред треба да жели такво или такво вежбање; успех учптељев мериће се према његовој подобности да улије овакву жељу сво.јем разреду; он треба да уме да створи такву ситуацију која ће, на врло лак и сасвим природан начин, довести децу дотле, да изберу баш опо, што он сам жели. Треба нарочито пазити на то да жеља целога разреда п жеља учитељева не буду једна другој суиротне, то је чак непотребно. Треба дати нрилике сваком ученику да према својим снособностима принесе колико може заједннчком раду. Најбољи ученик, по себи се разуме, даће највише, и учитељ ће се послужити најбољима да би њима подстакао оне сасвим слабе. Сами ученици ће пре но учитељ одржавати интересовање групе. Сваки рад који се једном почне треба да буде нриведен крају који ће задовољавати, тако да разред никад не стекне уверења о промаженом циљу и непостигнутом резултату целине. Једном речју треба осигурати живот и сачувати активност друштва какво нам представља разред. Е<1. — т. Како се може припремити индивидуа да ее покорава социјалним обвезама? — Ргапк РШсћег (Енглез) сматра народне школе као најбољи организам да се трансФормишу варвари у цивилизоване грађане. У њима, се налазе уједињени елементи енглеског васпитања који елиминишу егоизам и приуготовљавају децу да буду добри суседи н добри грађани, елементи који помажу да се испуни транзиција пндивидуалног каприса осећају социјалне обавезе. И ако школа не успе увек да одговори амбицијама родитељским који снивају за своју децу такав илп онакав положај друштвени, ипак их оие прииремају да се потчине потребама егзистенције. Дете у тој жколи види да су му његове ћуди и његове навике потчињене нечем што је спољашње, што је ван њега. Дете осећа потребу да се прилагоди својој среднни, опо се покорава традицији. Самим тим оно долази до закључка и до појимања да су субординацпја и дисциплина основни елементи организованог друштва, чија иравила и ограничења која су му наметнута нпсу нп самовласна нити пак каприциозна, већ да су све то нотребне и смишљене погодбе друштвеног живота. Иапослетку, патриотизам п оданост народној ствари, за шта се може сматрати да је центар рада у самој школи, изискују од детета извесне наиоре и извесне жртве. Његова је одговорност у нгри. Две су онасностн које показују школе, а те су порушити нндивидуалност потчињавајући је непроменљивим правилима и скучити аспирације у врло уску средину. Ес1. — т. * Курсеви за усавршавања које помажу трговачке куће — Да би дала могућности онима од својих службеника, који посећују вечерње курсеве ради свога усавршавања, да пакнаде време иотребно им за одмор, које су морали изгубити учећи у школи. велика енглеска трговачка кућа ^скегз допустила је тим службеницима- да долазе у радљу читав сахат доцније о.з осталих службеника. На тај начин хоће да се призна: 1) да је