Просветни гласник
846
ПРОСВЕТНИ ГЛАСНИК
Поводом ппсма Главног Просветног Савета од 7 јула о, г. Сбр. 160 част нам је поред ранијих папомена у- опште и посебпде нагласити да би у овом требало учинити ове измене. 1) да се Немања и св. Сава обраде засебно,. 2) да се цар Урош н Вукашин исто тако одвојено обраде, 3) овако да се поступи п са излагањима о кнезу Лазару п Краљевићу Марку, 4) да се геограФски материјал о Босни и Херцеговини изостави, јер ће се пре обрађивати у настави из Земљописа, 5) о српским хајдуцима и ускоцима да се обради у засебним одељцима. 6) да се изостави геограФски материјал из одељка о кнезу Александру Карађорђевићу (тиче се неких земаља преко Саве п Дунава, што ће се обрађпвати у настави из Земљописа). 7) по неке непотребне детаље о краљу Александру треба изоставити (на пр. не морају ући у исторпју његови рођаци), 8) другу владу кнеза Милоша и Михаила не одвајати посебно већ обрађивати у одељцпма о Милошу и Михаилу, 9) писаљком смо у рукопису означили понеке ситнпје измене које треба писац да усвоји. Ови предлозп, мислимо, треба да се приме п рукопис према н>има исправи. Враћамо послата два рукописа п свој првп реФерат. Београд 9 септембра 1912. Јов. Радоник Љуб. М. Протић Г ^давмом Просветном Савету Част ми је известити Главнп Просветни Савет, да не могу потписати други реФерат г.г. Др. Јована Радонпћа проФесора Универзитета и Љуб. М. Протића управитеља Ж.енске Учитељске школе, који они подносе по тражењу Главног Просветног Савета од 7 јула ове године СВр. 150 — а из ових разлога: а) ПГто би измепама које предлажу оба г.г. реФеренти, рукопис иод шиФром X. У. изгубио свој првобитни тип, и то више не би био онај рукоппс поднесен на оцену. Тиме бп се учинила велика неправда осталим писцима, јер би и они с пуним правом тражили, да се и њима каже шта би требало изменити, поправити и дотерати, па би то отишло далеко. б) Што ми ни у првоме своме реферату нисмо препоручили рукоиис под шифром X. У. јер смо казали да и он има својих мана, због којих га не можемо препоручити, и ако је нешто бољи од осталих, и в) Моје је дубоко уверење да ми не можемо добити добар уџбеник за Историју Срба за осн. школу, док тачно не детаљишемо у стечају шта би требало да писци описују, и стога и не могу потписати реФерат г.г. реФерената. 10 септембра 1912. год. Учтив Гдав. Просв. Савету у Београду. Дим. Ј. Соколовић учитељ