Просветни гласник
450
Просветни Гласник
шевним, како је човеково тело схватано и посматрано у покрету по музејима и галеријама у сликама, рељефима и статуама, и још како се деца по игралиштима изражавају телом у игри и при игрању, а како одрасли разних сталежа. Најзад је успео да, првенствено из ставова и покрета античких статуа и рељефа, формулише природне законе о кретању човечјег тела као изражајног средства. Прву примену тих откривених закона учинио је Делсарт личним учењем на консерваториуму (Рашел, Хенријета Зонтаг, Паска, Монсабр, били су први његови ученици). У то је дошао француско-пруски рат. Делсарт умре 1871 г. Већи део његових забележака и још неиздатих списа пропада у ратном хаосу. Међу Делсартовим ученицима на консерваториуму нарочито се одликовао Американац Мас Каус. У колико је Париз, под притиском балетске традиције и моде другога царства, остајао равнодушан према проналаску свога сина, у толико је одушевљеније Америка пригрлила његове идеје, где их је 1869, по повратку у домовину, Мас Каус обзнанио. Американац, човек од акције, Мас Каус је намеравао да припреми земљиште за идеје свога учитеља, да овога преведе у Америку, да тамо заједно оснују консерваториум делсартизма, који би свету показао сву епохалност пронађених закона о кретању људског тела. Али у то Делсарта задеси смрт. Онда Мас Каус сам продужи рад на остварењу замисли свога учитеља. Он убрзо нађе даровиту ученицу, затим усрдну сарадницу у Женевијеви Стебинс. Она је, годинама, ревносно студирала Делсартова начела и идеје, по личном предању, код свога учитеља. Али јој се све чинило премало спреме и студија за практично извођење делсартизма, зато пође у Париз. Ту је, са Рењиером, такође личним учеником Делсартовим (учитељем Саре Бернар и Коклена), четири године изучавала његов систем и радила неуморно на сређивању одломака из Делсартових списа, који су се затекли у његових ученика. Пошто се вратила у домовину, проучила је још у Харварду код Д-р Тајлора систем шведске и медицинске гимнастике, и затим је почела предавања и издавање списа. Делсартова начела телесног израдавања она је разрадила у систем Умешничке гимнасшике. Успех је био сјајан. Циљ свога гимнастичког система, Женевијева Стебинс формулисала је у ових 7 тачака, према захтевима хигиене и естетике: 1) јачање унутрашњих органа; 2) јачање мускулатуре; 3) обраћање нарочите пажње женском телесном саставу; 4) хармоничност покрета; 5) васпитање у смеру свесног, целисходног владања телом; 6) неговање израза у телесним покретима;