Просветни гласник
456
Просветни Гласник
узео новац на позајмицу, и тако сам набављена дрва платио, док сам књижаре молио да ми материал дају на почек. И из овог се најбоље види колико је данас тежак положај старешине, од кога се очекује и тражи много, али му се не даје ни оно без чега школа не може постојати ни радити. Министарство Просвете прописало је правила за давање благодејања сиромашним а одличним и врло добрим ученицима, али кредит на благодејање за ову школску годину ни до половине марта ове године није дошао, и ко зна кад ће стићи. Још 22 децембра прошле године Министарство Просвете известило ме је да је Лесковачкој Реалци одобрен кредит на благодејање за I тромесечје ове школске године у суми од 14850 дин., али која корист од тога кад из Министарства Финансија ни до половине марта ове године тај кредит није одобрен. Да је кредит на благодејање одобрен на време благодејанци би били у могућности да себи набаве одећу и књиге и да плате храну, те би им се тиме дала прилика да боље уче. А овако иду голи и боси, долазе у школу без уџбеника и осталог школског материала и задужују се на рачун благодејања! Надлежни губе из вида ону народну изреку: „Брза помоћ је двогуба помоћ". Пети узрок ученичког неуспеха јесте невођење рачуна о деци од стране родитеља. Ређи су ученички родитељи који долазе у школу да виде како им се деца уче и владају. Не само што родитељи не воде скоро нимало рачуна о својој деци, него за неуспех своје деце бацају кривицу једино на наставнике. Навикли су на прилично пропуштање у скраћеним течајевима, па им је сад чудно како да њихова деца имају слабе оцене. Сами наставници не могу постићи жељени успех ако их родитељи и друштво не помогну у васпитању ученика, који су под наставничком контролом највише пет часова дневно, а све остало време су под контролом родитеља и друштва. Позната је ствар да су, у већини случајева, родитељи неспособни да даду својој деци домаће васпитање, али опет могу наставницима помоћи ако по њиховом упуству обрате пажњу на своју децу, бар у толико да им се деца не друже с рђавим друштвом и не чине оно што је школским правилима и прописима забрањено. Шести узрок слабог ученичког успеха јесте велики број ученика. У неким школама сада има двапут више ученика но пре рата. Велики број ученика створио је велики број одељења и велики број ученика по одељењима. Због овог великог броја ученика, регка је школа у којој се данас не ради са полудневном наставом. Великог броја ученика је последица оскудица у наставницима. Оскудица пак у наставницима изазвала је да се наставници преоптерете часовима и да поједине предмете предају нестручни наставници. А све је ово на штету ученичког успеха. ЈЕРОТИЈЕ НОВИТОВИЋ