Просветни гласник
388
Просветни Гласник
По своме величанственом изгледу, својој самосталности и самоуправи, представништву у парламенту, важности утицаја, ова два университета су тако особена да представљају готово засебна тела у Британској Империји. Почеци оба университета иду до у другу половину 12 века. Као университет Оксфорд постоји од друге половине 13-ог, а Кембриџ од почетка 14-ог века. Двадетет и два колеџа у Оксфорду и седамнаест у Кембриџу нису основани у исто време. Први колеџи основани су у 12 и 13 веку, неки у 14 и 15, већина у 16, а мали број у 17, 18 и 19 веку. Осим мушких, постоје и женски колеџи, 4 у Оксфорду, а 2 у Кембриџу, али су они сасвим скорашњег датума. Сваки колеџ има свога старешину (Маз1ег, Рппсјра! РгезШеп*, Ргоуо 5*, \\/агс1еп и т. д.) и своје чланове (ТеНошз, с1опз), који сачињавају васпитно и административно особље, станују у колеџима ако су нежењени, а у исто време су чланови университета (СтасЈиа^ез). Они обедују са студентима (1Јпс1ег§гас1иа1;ез) у истој дворани (На11). Колеџи су корпоративна тела и независна, бар не директно, од университета. Али њихов однос према университету је у пуној хармонији, јер су сви университетски чланови готово увек и чланови појединих колеџа. У овоме лежи стварна веза између колеџа као самосталних јединица и университета као корпорације. Университет има своје редовне професоре (Рго1'еззогз), ванредне професоре (Кеас1ег$) и доценте (1,ес1:игег$). Колеџи имају своје чланове (ЈеПошз), туторе (Могз) и научнике (зсћо1агз), који у главном имају да се старају о индивидуалном поучавању (ШШоп) студената, док университет испитује и додељује „дегри-е" (де^геез). Студент који жели да се пријави за упис на университет (МаМси1а1шп) мора се претходно уписати било у један колеџ или дом (Ноз1е1, На11), било у друштво за неколешке студенте (5ос1е1у Гог Ноп-Со11е§1а1е зЈисЈепГз). Да би студент стекао право да изађе на испит за први дегри, мора да проведе, „да одспава", 9 рокова (1егтз), од којих сваки траје од прилике 8 недеља, односно три академске године. За упис у колеџ или дом треба се обратити старешини (Тће Неас1 о!' Ше Со11е§е), а цензору за неколешке студенте (Тће Сепзог Гог N. С. 3.), ако студент не жели, или не може, да ступи у колеџ. Полагање испита није услов за упис на университет, али сваки колеж има своје услове под којима прима студенте и може да их подвргне испиту без обзира шта су свршили пре тога. Уобичајено је да колеџи дају из својих задужбина, мање или више богатих, стипендије (5сћо1агзћ1рз, ехћЊШопз) одличним студентима пре него што ступе на университет, али намеравају да ступе почетком наредне школске године. Осим тога има стипендија које се дају студентима када ступе на университет. било у колеџу или на университету. Најзад, постоје стипендије које се дају свршеним одличним студентима (роз*§гас1иа1е зћШеп^зШрз), да би им се створила могућност за научан