Пројекат општег казненог законика за Краљевину Норвешку : мотиви израђени од Комисије, постављене Краљевском одлуком од 14 новембра 1885 год. по жељи Министарства правде немачког царства
160
Међутим изгледа да је тешко да се постави правило, које би било згодно за све случајеве, и за то се држи да је
код већине страних држава, да се ово питање остави теорији И пракси. Приметићемо само, да ће онај, који би се услед какве добивене заповести, налазио у заблуди односно нротивправности његовог делања, свакако моћи добити смањену казну, по 5 27 пројекта. По чл. 17 швајцарског пројекта чини се увек овакво спуштање казне лицима, која учине какво казењиво дело по заповести каквог предпостављеног, а по чл. 187 ослобођавају се од казне извесни потчињени који по заповести претпостављених учине преступ, ако том приликом нибу поступили против каквог нарочитог закона или полицијске забране; међутим узима се, да је довољно да се казна смањи, у случајевима, у којима није стојала обвеза за поолушност, ако се држало да она стоји и ако је у толико стојала заблуда односно противправности делања. – Исто тако може донекле дати повода двоумлењу и пнтање, у колико пристанак оштећенога искључује противправност, па по томе и кажњивост. Међутим ово ће се увек, где је то нужно, најбоље избећи дефиницијама појединих деликта, а може се решити п по правилима о подизању тужбе, пошто је лако донети закључак, да пристанак мора имати значаја онде, где јавна тужба није безусловна, А где се сматра да је потребно, да се штогод нарочито каже о овоме пристанку, то је лакше учинити у специјалном делу. Види о томе 5 285.
ТУ ГЛАВА. Покушај.
К 5 49. Што се тиче почетне тачке за кажњиви покушај, пројекат задржава правило садашњег закона, постављајући разлику између припремних делања и таквих делања, која садрже почетак извршења деликта. Он се у овоме слаже
Да ли се он повиновао једној таквој заповести и да ли је та заповест била формално законита, бити важно у свима случајевима, односно пнтања, да ли је он могао да сматра у добром уверењу п из разумљивих разлога, да стоје такве околности, услед којих је он био властан да тако поступи, као што је учинио, и без заповести, или које би могле дати овлашћење његовом предпостављеном да нзда једну такву заповест“.