Рад : лист за науку и књижевност
о "ов И —__ НАУЧНИ ПРЕГЛЕД
Хемпеки састојци гамзиградита јесу: СОМА Ен 6 АПР ан И 19.656 СОЕ на еаа е аа. МО о о (000) МОНА И (АНИ И ан о 5 Уа АИ НЕ На а ера 1 ПВО ЛЕ о РАНА 00
99,44, Миланит. — Овај минерал носи име Његовог Височанства књаза
Милана коме га је посветио његов проналазач Пт. Тебе. Минерал је нађен у Мајданпеку 1870 годипе и описат је у Јајиђисћ 4. КО К. геојогјасћеп Кејећзапктан 1870. -0 књига. 4. свеска!) Миланит се под руком осећа масан као стеатит. Комади су му обично обложени кором од прашка, који постаје распадањем материје минерала. Лако је ломљив а прелом му је раван и шкољкаст. Боја му је зеленкасто бела. Овај је минерал анализирао г. Рајета у хемиској лабаторији геолошког завода у Бечу и нашао је, да загрејан у тиквици подрни, али опет постаје бео када се јаче зажари. Раствара се у хлороводоничној гиселини, која из њега издваја силициума гиселину. Састоји се из: Сплиције = 44 960 _ Алуминије са нешто гвожђа. 20,20 Па отера а оба 99,56 (ем тога има у њему трагова магнезије и бакра. По томе му је овака Формула: 4 Ај, 0,51, 0, --= 27 НО. Ово дакле није агалматолит јер има одвећ млого воде (у агалматолиту има је око 6%), а нема ни карактеристични процент (9—10%) калије. Опет зато и овај минерал спада у Науманову Фамилију, аморфних хидротеолита, камо видесмо да спада и Милошин. Оба минерала имају једнак прелом и подједнако су крти. Рразликују се по боји, по растворљивости, по количини силиције и алуминије и по присуству хромоксида у једном, а одсуству у другом минералу. Са монмориљонитом се МИланит подудара количином воде (29%) а приближно и количинама силције (50,19) и алуминије (20.9%,); али се бојом јако разликује. Још се више њему приближује Халојзит (41,5) 31 0, 344, Ај О, 241 НО) особито својим Физичким особинама, али се ипак српски Миланит мора сматрати за засебиту минералну Фелу, код које влада другчији однос међ количинама силиције и алуминије. Миланит је канда онај исти минерал, што су га Кота и г. Ханткен нашли у Мајданпеку и за агалматолит држали. Миланит се налази у мајданпећским северним рудницима, гди су поткопи „Тенка“ и „Обилић“.
1) сеођевеће Мошлећ ап5 Фет потаба ећеп Четјеп, уоп ду. Ета Тлеге.