Рад : лист за науку и књижевност
св. |. 0 | ПОЛИТИЧКА КРОНИКА ; 87
Техничка правила о извршењу железнице још су непотпунија и несавршенија. Друштву је остављена тако велика слобода у начину“ конструкције и извршења да се слободно може рећи, да у том
односу не постоје никаква тачна опредељења и ограничења.
И начин експлоатације није добро уређен.
Али што је најгоре, овај уговор закључен је са једним друштвом, које се сродило с политиком Аустро- УВ ке и с опстанком и проширењем исте монархије.
Влада је порицала најодеудније да иза истога друшва стоји политика Аустро-Угарске, али лоцнији догађаји, пошто је наша железничка конвенција постала закон, показали су то на најочигледнији начин.
Економно-политички »нтерес Аустро Угарске утврђен је како конвенцијом која је у Крагујевцу закључена, тако и оном која јеу Београду с Бонтуом закључена,
Закон о зајму лутриском исто је тако несавршен и непотпун, а према гарантији која је Бонту-у дата, и сувише скуп.
Закон санитетски уларио је темељ организацији санитетске струке _ у земљи, али и он има доста мана, које се морају исправити да не би цео закон упропастиле.
Закон о органи ацији војске повучен је натраг да све у њему учине неке измене. Овај закон, као и многи други, требало би да се одложи и да се ради тек после промене устава, јер онда ће бити бољи и уставу складнији.
Наши Финансћски закони које је влада поднела а скупштина усвојила. са свим су погрешне и по правилан државни развитак штетне основе. Његова основа гора је но она, која лежи Ј нашој пореској системи.
Закон о таксама судским спречио је многим држављанима да, дођу до заштите и правде, и они се осећају као да су избачени из државе, у којој живе и раде, и остављени случајима и ћефовима 60татије класе. Тај закон и ако доноси држави секгуран приход, опет подрива темељ саме државе и ствара у земљи бесправни ред људи, ред робова, што не сме никако да буде у држави коју су створили људи, који су се побунили против ропства.
Закон о такси на обрт почвва на погрешној претпоставци, да, сви обрти доносе једнак проценат. Има обрта којих јечисти приход тако мали, да не могу залећи за таксу, која се по закону тражи, а има их и таквих којима је прописана такса неосетна.
Као год што је прошла патентарина оборена расписима онд. министри Финансије, тако је и овај закон оборен и погажен расписиме дан. министра Фипансије.
Закон о крчмарини почива на исто тако погрешној претпоставци, да сви људи треше једнаку количину пића и то купујући из кавана и меана. Овај закон јако терети сиротнију класу — управо то је закон о порези на сиротињу.
Закон о такси на дуван почива такође на исто тако погрешној претпоставци, као и закон о крчмарини, али штетне ЛО оТАлИЛА овога закона нису тако штетне као онога првога.