Ратник
општи ПОЈАМ О ХИГИЈЕНИ 508
Као и физичкој и политичкој географији, медецинској географији није потребна, статистика.
Из историје медецине знамо, да су-се још Египћани (Мисирци) старали о мерама за предупређивање болештина, као и о томе, да се у колико је могуће живот продужи. Као понајглавнији покретач тога био је невдрави египатски климат, који се квари усљед високе температуре и излива реке Нила.' Египћани су у опште много пазили на чистоћу тела, били су веома умерени у јелу и пићу и сваког су месеца у извесне дане постили. Код њих је забрањена била свињетина, морска риба, воће, лукац и још неки предмети, који су у опште у жарким пределима шкодљиви по здравље. Осим тога, они су најмање бар двапут преко месеца, узимали на бљување, и употребљавали су судориФичне —- за знојење — лекове. Ово је било код Египћана тако развијено и уобичајено, да нису тражили никаква савета о здрављу, већ питали су један дргог: „како се знојиш 2“ Египћани балсамирали су умрле по свој прилици не с хигијенском цељи, као што неки мисле,“ него што је у старом Египту било развијено веровање у преселење душе.
На. 1500 год. пре Христа налазимо прво код Јевреја, врло строга а благодетна хитијенска правила, као што су
1 Река Нил излива се сваке године. Излив траје од месеца Јуна до Новембра. — Превод.
2 Комисија, коју је 1828. год. Франц. влада послала у Египат да испита узроке, због којих се куга развија, доказала је, да је се к'га први пут појавила 543, год, после рођ. Христова, и да је престала појављивати се, чим је пре стало балсамирање мртваца. — Раг1зе(. Метојгев зиг Је5 сапзез де Ја резје. Ралл5 1837.
По испитивањима, која је учинио Лаба у Егицту, пре се може веровати, да су балсамирали само оне мртваце, који су припадали ма којим привилегисаним кастама и само неке животиње према тадашњим религијозним обредима. Ако се узме, да су у Египту балсамирали све мртваце без разлике, то по рачунима Лабовим за 3'000 година навршила би се једна милијарда и 50:000,000 мумија, а то би заузело просторију много већу, него што је цео Египат. Тађаћ. Аппајез де Ја тед. рћузтојоглаце. ХХМ, 727.