РТВ Теорија и пракса
zadatak čini prijatnijim i koji obogaćuje estetski doživljaj. Primanje muzike postaje potpuno. To je zato što je muzika tretirana kao autonomna umetnost Posmatrajmo sada liturgijsku muziku. Obratimo pažnju da činjenica da sveštenik greši dok za vreme mise peva, nema za vernike nikakvog značaja. Čak veoma pogrešno pevanje sveštenika ostaje simbol verskih ideja, dakle - znak, semiološki j komunikat Estetička funkcija ovde dolazi u zadnji plan ili, pak,, potpuno iščezava. Ludička funkcija je programski eliminisana. Emotivna - izražavana kao „nosač” semantičke tunkcije. Dakle, prilagođavanje muzike crkvenoj praksi (heteronomija) je dovelo do ustanovljavanja sledeče specifične hijerarhije važnosti muzičkih funkcija, sa semiološkom (simboličnom) na čelu. Da bismo se opet približili televizijskoj muzici, razmotrimo još ulogu filmske muzike. Ovde se možemo pozvati na ispitivanja Alicije Helman (Alicja Helman) koje ukazuje, da fihnska muzika funkcioniše, pre svega, kao znak, dok se njena estetska funkcija označava kao drugorazredna. Po mišljenju autorke estetski stav prema muzičkom faktoru filma može čak da otežava razumevanje celine filma. Dodaču ovde, sa svoje strane, da filmski kontekst začuđuje nekom neobičnom sposobnošču: uspeva da niveliše najneuništiviju funkciju muzike - akustičku funkciju, o čemu najizrazitije govori često upotrebljavana u filmologiji definicija „nečujna muzika” Otkriveno je da kinomani bivaju nesvesni činjenice da nešto zvuči. Moglo bi se reči da je filmska muzika ne toliko slušana, koliko osečana. Eto kako u tim uslovima emitovna i semantička funkcija nadjačavaju akustičku. Možda, uostalom, sposobnost likvidiranja akustičke funkcije muzike nije tako neobična, pošto u raznim okolnostima uspevamo da ne slušamo muziku, npr. u kafani, kad se koncentrišemo na razgovor. Muzika tada dopire pre do sfere naše pcdsvesti, nego svesti. Uostalom, kočenje funkcija, za čije je vršenje muzika pozvana, je lakše nego što izgleda. Dovoljno je nepoznavanje muzičkih kodova da bi se torpedovala semantička nosivost muzike. Dovoljno je uz muziku zadubiti se u čitanje knjige, pa da se estetski ne percepira muzika (estetska percepcija zahteva pračenje muzičkog značenja). Uzmimo u obzir i krajnji slučaj kada npr, akustička funkcija ne dolazi do izražaja zato što slušalac ima oštečeno čulo sluha.
134