РТВ Теорија и пракса
časopisa, knjiga, video-kaseta i filmova donosi više profita u SAD nego proizvodnja (ostalih) filmova i gramofonskih ploča zajedno (Steinem, 1983). Osim toga, moralno osetljiva pitanja su i politički vrlo osetljiva u SAD, a i predmet su interesovanja najšire javnosti u kojoj postoji snažan trag puritanske etike. Tako se kod ovog pitanja podudaraju stavovi vrlo snažne hriščanske fundamentalističke struje i feminističkog pokreta, jer oba osuđuju erotske materijale i zalažu se za njihovo eliminisanje. To se, dakako, dešava nasuprot osnovnom hedonističkom trendu i liberalizumu na ovom području u američkom društvu, mada treba reči da su poslednjih godina prodor hedonizma i liberalnog stava prema njemu zaustavljeni. Takvi društveni sukobi čine plodno tle za istraživačku praksu. Prvo, sporni su pogledi na pornografiju. Dok neki ističu iskonsku vezu erotskog i estetskog, čovekovu vekovnu potrebu za seksualnim izražavanjem, čovekovu potrebu za maštanjem u ovoj oblasti, ulogu korisnog priručnika u erotskim materijalima, dotle drugi navode da je osnovna funkcija tih materijala da ženu degradiraju prikazujuči je kao objekt muške pohote, kao pasivno biče nad kojim se jedino može dominirati, koje i teži seksualnom nasilju nad sobom. Feministkinja S. Braunmiler u tom smislu zaključuje da je „pornografija, kao i silovanje muški izum smišljen da dehumanizuje ženu” (1975), Ova istraživanja empirijski su usmerena. Analiza sadržaja je potvrdila da se količina nasilja i eksplicitnih scena u erotskim materijalima povečava nauštrb običnoj golotinji. Takođe je pokazala da u tim prikazima žena ne pokazuje znake patnje nad nasiljem i neravnopravnošču (Smith, 1976). Stoga se smatra da su feminističke teze našle određen stepen empirijske verifikacije (Malmuth i Billings, 1986). Istraživanja usmerena na utvrđivanje stimulativne uloge te literature obavljana su uglavnom u eksperimentalnim uslovima i utvrdila su prisustvo kratkotrajnih efekata, a u drugoročnom pogledu utvrđuje se ili odsustvo bilo kakvih efekata ili određeno opadanje stimulacije i interesovanja (Schaefer i Colgan, 1977; Howard, Reifler i Liftzin, 1971; Malmuth i Billings, 1986).
94